# Úřední věstník L 317/2007

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 317 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 505. prosince 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 317

České vydání

Právní předpisy

Svazek 505. prosince 2007

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1419/2007 ze dne 29. listopadu 2007, kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) pocházejících z Čínské lidové republiky | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1420/2007 ze dne 4. prosince 2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Kazachstánu a ukončuje se řízení týkající se dovozů silikomanganu pocházejícího z Ukrajiny | 5 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1421/2007 ze dne 4. prosince 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 32 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1422/2007 ze dne 4. prosince 2007, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES a 2004/18/ES ohledně prahových hodnot používaných při postupech zadávání veřejných zakázek (
  1
  ) | 34 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1423/2007 ze dne 4. prosince 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1291/2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty | 36 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1424/2007 ze dne 4. prosince 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 2304/2002, kterým se provádí rozhodnutí Rady 2001/822/ES o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství a přidělují orientační částky v rámci 10. Evropského rozvojového fondu | 38 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1425/2007 ze dne 3. prosince 2007, kterým se zakazuje rybolov tresky obecné v oblasti ICES IV a ve vodách ES oblasti IIa plavidly plujícími pod vlajkou Belgie | 55 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1426/2007 ze dne 3. prosince 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v oblastech ICES VII b až k, VIII, IX a X a ve vodách ES oblasti CECAF 34.1.1 plavidly plujícími pod vlajkou Belgie | 57 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1427/2007 ze dne 3. prosince 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu mníka mořského ve vodách ES oblasti ICES IV plavidly plujícími pod vlajkou Belgie | 59 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1428/2007 ze dne 4. prosince 2007, kterým se mění příloha VII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (
  1
  ) | 61 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 1419/2007 ze dne 29. listopadu 2007, kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) pocházejících z Čínské lidové republiky

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 1420/2007 ze dne 4. prosince 2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Kazachstánu a ukončuje se řízení týkající se dovozů silikomanganu pocházejícího z Ukrajiny

5

Nařízení Komise (ES) č. 1421/2007 ze dne 4. prosince 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

32

*

Nařízení Komise (ES) č. 1422/2007 ze dne 4. prosince 2007, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES a 2004/18/ES ohledně prahových hodnot používaných při postupech zadávání veřejných zakázek (
  1
  )

1

34

*

Nařízení Komise (ES) č. 1423/2007 ze dne 4. prosince 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1291/2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty

36

*

Nařízení Komise (ES) č. 1424/2007 ze dne 4. prosince 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 2304/2002, kterým se provádí rozhodnutí Rady 2001/822/ES o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství a přidělují orientační částky v rámci 10. Evropského rozvojového fondu

38

*

Nařízení Komise (ES) č. 1425/2007 ze dne 3. prosince 2007, kterým se zakazuje rybolov tresky obecné v oblasti ICES IV a ve vodách ES oblasti IIa plavidly plujícími pod vlajkou Belgie

55

*

Nařízení Komise (ES) č. 1426/2007 ze dne 3. prosince 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v oblastech ICES VII b až k, VIII, IX a X a ve vodách ES oblasti CECAF 34.1.1 plavidly plujícími pod vlajkou Belgie

57

*

Nařízení Komise (ES) č. 1427/2007 ze dne 3. prosince 2007, kterým se stanoví zákaz rybolovu mníka mořského ve vodách ES oblasti ICES IV plavidly plujícími pod vlajkou Belgie

59

*

Nařízení Komise (ES) č. 1428/2007 ze dne 4. prosince 2007, kterým se mění příloha VII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (
  1
  )

1

61

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Rada |
| | | 2007/786/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 22. října 2007 o podpisu a prozatímním uplatňování protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii | 63 |
| Protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii | 65 |
| | | 2007/787/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 29. listopadu 2007 o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii | 75 |
| | | Komise |
| | | 2007/788/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 13. září 2007 týkající se řízení podle článku 81 Smlouvy o ES (Věc COMP/E-2/39.140 – DaimlerChrysler)
  (oznámeno pod číslem K(2007) 4275) | 76 |
| | | 2007/789/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 4. prosince 2007 kterým se pozastavuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1420/2007 na dovoz silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Kazachstánu | 79 |
| | | Evropská centrální banka |
| | | 2007/790/ES |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 23. listopadu 2007 o schválení objemu emise mincí v roce 2008 (ECB/2007/16) | 81 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

2007/786/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 22. října 2007 o podpisu a prozatímním uplatňování protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

63

Protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

65

2007/787/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 29. listopadu 2007 o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

75

Komise

2007/788/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 13. září 2007 týkající se řízení podle článku 81 Smlouvy o ES (Věc COMP/E-2/39.140 – DaimlerChrysler)
  (oznámeno pod číslem K(2007) 4275)

(oznámeno pod číslem K(2007) 4275)

76

2007/789/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 4. prosince 2007 kterým se pozastavuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1420/2007 na dovoz silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Kazachstánu

79

Evropská centrální banka

2007/790/ES

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 23. listopadu 2007 o schválení objemu emise mincí v roce 2008 (ECB/2007/16)

(ECB/2007/16)

81

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU |
| | * | Rozhodnutí Rady 2007/791/SZBP ze dne 4. prosince 2007, kterým se provádí společná akce 2007/749/SZBP o policejní misi Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině | 83 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

*

Rozhodnutí Rady 2007/791/SZBP ze dne 4. prosince 2007, kterým se provádí společná akce 2007/749/SZBP o policejní misi Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1419/2007

ze dne 29. listopadu 2007,

kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) pocházejících z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

| (1) | Na základě šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1470/2001 (2) konečná antidumpingová cla v rozmezí od 0 % do 66,1 % na dovozy elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (dále jen „CFL-i“) pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR). Předtím Komise uložila prozatímní antidumpingová cla nařízením (ES) č. 255/2001 (3). |
| --- | --- |

(1)

Na základě šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1470/2001 (2) konečná antidumpingová cla v rozmezí od 0 % do 66,1 % na dovozy elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (dále jen „CFL-i“) pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR). Předtím Komise uložila prozatímní antidumpingová cla nařízením (ES) č. 255/2001 (3).

| (2) | Rada nařízením (ES) č. 866/2005 (4) rozšířila platná antidumpingová opatření rovněž na dovozy CFL-i zasílané z Vietnamské socialistické republiky, Pákistánské islámské republiky a Filipínské republiky bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Vietnamské socialistické republiky, Pákistánské islámské republiky a Filipínské republiky. Toto rozšíření bylo provedeno v důsledku šetření zaměřeného proti obcházení opatření, provedeného v souladu s článkem 13 základního nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Rada nařízením (ES) č. 866/2005 (4) rozšířila platná antidumpingová opatření rovněž na dovozy CFL-i zasílané z Vietnamské socialistické republiky, Pákistánské islámské republiky a Filipínské republiky bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Vietnamské socialistické republiky, Pákistánské islámské republiky a Filipínské republiky. Toto rozšíření bylo provedeno v důsledku šetření zaměřeného proti obcházení opatření, provedeného v souladu s článkem 13 základního nařízení.

| (3) | Nařízením (ES) č. 1322/2006 (5) pozměnila Rada platná antidumpingová opatření. Tato změna byla provedena v důsledku prozatímního přezkumu týkajícího se rozsahu působnosti. Vzhledem k tomuto přezkumu a v důsledku pozměňovacího nařízení došlo k vyloučení CFL-i napájených stejnosměrným proudem (dále jen „DC-CFL-i“) z rozsahu působnosti těchto opatření. Antidumpingová opatření tudíž nadále zahrnovala pouze výbojky na střídavý proud včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek na střídavý i stejnosměrný proud (dále jen „AC-CFL-i“). |
| --- | --- |

(3)

Nařízením (ES) č. 1322/2006 (5) pozměnila Rada platná antidumpingová opatření. Tato změna byla provedena v důsledku prozatímního přezkumu týkajícího se rozsahu působnosti. Vzhledem k tomuto přezkumu a v důsledku pozměňovacího nařízení došlo k vyloučení CFL-i napájených stejnosměrným proudem (dále jen „DC-CFL-i“) z rozsahu působnosti těchto opatření. Antidumpingová opatření tudíž nadále zahrnovala pouze výbojky na střídavý proud včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek na střídavý i stejnosměrný proud (dále jen „AC-CFL-i“).

| (4) | Nařízením (ES) č. 1205/2007 (6) Rada prodloužila platnost stávajících antidumpingových opatření. Toto prodloužení bylo provedeno v důsledku přezkumu před pozbytím platnosti, provedeného v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Nařízením (ES) č. 1205/2007 (6) Rada prodloužila platnost stávajících antidumpingových opatření. Toto prodloužení bylo provedeno v důsledku přezkumu před pozbytím platnosti, provedeného v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (5) | Šetření bylo zahájeno na základě žádosti o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala federace výrobců elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek ve Společenství (Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated, 2 CFLI) (dále jen „žadatel“). |
| --- | --- |

(5)

Šetření bylo zahájeno na základě žádosti o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala federace výrobců elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek ve Společenství (Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated, 2 CFLI) (dále jen „žadatel“).

| (6) | Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení přezkumu, zahájila dne 8. září 2006 šetření (7) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Rozsah prozatímního přezkumu je omezen na úroveň dumpingu týkajícího se jednoho vyvážejícího výrobce, společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen). |
| --- | --- |

(6)

Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení přezkumu, zahájila dne 8. září 2006 šetření (7) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Rozsah prozatímního přezkumu je omezen na úroveň dumpingu týkajícího se jednoho vyvážejícího výrobce, společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen).

| (7) | Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala žadatele a vyvážejícího výrobce v ČLR, jakož i zástupce vlády vyvážející země. |
| --- | --- |

(7)

Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala žadatele a vyvážejícího výrobce v ČLR, jakož i zástupce vlády vyvážející země.

| (8) | Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(8)

Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (9) | S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise dotčenému vyvážejícímu výrobci dotazníky. Vyvážející výrobce spolupracoval tak, že dotazníky vyplnil a následně se uskutečnily inspekce v prostorách vyvážejícího výrobce a rovněž v prostorách dalších subjektů ve spojení s tímto vyvážejícím výrobcem, konkrétně v prostorách těchto společností:






  — | Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(9)

S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise dotčenému vyvážejícímu výrobci dotazníky. Vyvážející výrobce spolupracoval tak, že dotazníky vyplnil a následně se uskutečnily inspekce v prostorách vyvážejícího výrobce a rovněž v prostorách dalších subjektů ve spojení s tímto vyvážejícím výrobcem, konkrétně v prostorách těchto společností:

—

Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd.

Společnost ve spojení v ČLR

| — | Megaman Electrical & Lighting Ltd. (Xiamen), |
| --- | --- |

—

Megaman Electrical & Lighting Ltd. (Xiamen),

Společnosti ve spojení v Hongkongu

| — | Neonlite Electronic & Lighting Ltd. (Hongkong) |
| --- | --- |

—

Neonlite Electronic & Lighting Ltd. (Hongkong)

| — | Electric Light Systems Ltd. (Hongkong) |
| --- | --- |

—

Electric Light Systems Ltd. (Hongkong)

Dovozce ve spojení ve Společenství

| — | IDV, Import und Direkt-Vertriebs-Ges.mbH, Německo |
| --- | --- |

—

IDV, Import und Direkt-Vertriebs-Ges.mbH, Německo

| (10) | Šetření prozatímního přezkumu, pokud jde o úroveň dumpingu uvedeného jednoho vyvážejícího výrobce, společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd., zahrnovalo období od 1. července 2005 do 30. června 2006. |
| --- | --- |

(10)

Šetření prozatímního přezkumu, pokud jde o úroveň dumpingu uvedeného jednoho vyvážejícího výrobce, společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd., zahrnovalo období od 1. července 2005 do 30. června 2006.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (11) | Dotčeným výrobkem je týž výrobek, který je určen v pozměňovacím nařízení, tj. elektronické kompaktní fluorescenční výbojky fungující na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 8539 31 90. |
| --- | --- |

(11)

Dotčeným výrobkem je týž výrobek, který je určen v pozměňovacím nařízení, tj. elektronické kompaktní fluorescenční výbojky fungující na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 8539 31 90.

| (12) | Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že CFL-i vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a CFL-i vyvážené z ČLR mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití. Tyto výrobky jsou proto obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jak je uvedeno i v závěrech prodlužujícího nařízení. |
| --- | --- |

(12)

Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že CFL-i vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a CFL-i vyvážené z ČLR mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití. Tyto výrobky jsou proto obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jak je uvedeno i v závěrech prodlužujícího nařízení.

C.   DUMPING

| (13) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota určuje podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku v případě těch vyvážejících výrobců, kteří mohou prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(13)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota určuje podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku v případě těch vyvážejících výrobců, kteří mohou prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství.

| (14) | Zatímco při původním šetření byl uvedenému čínskému vyvážejícímu výrobci přiznán status tržního hospodářství, při prozatímním přezkumu bylo nutné posoudit, zda příslušná kritéria pro status tržního hospodářství stále platí. Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) byl proto zaslán formulář žádosti o status tržního hospodářství, který čínský vyvážející výrobce a jeho společnost ve spojení Megaman Electrical & Lighting Ltd. (Xiamen) vyplnili. |
| --- | --- |

(14)

Zatímco při původním šetření byl uvedenému čínskému vyvážejícímu výrobci přiznán status tržního hospodářství, při prozatímním přezkumu bylo nutné posoudit, zda příslušná kritéria pro status tržního hospodářství stále platí. Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) byl proto zaslán formulář žádosti o status tržního hospodářství, který čínský vyvážející výrobce a jeho společnost ve spojení Megaman Electrical & Lighting Ltd. (Xiamen) vyplnili.

| (15) | Kritéria pro status tržního hospodářství jsou stručně a pouze pro orientaci uvedena ve zkrácené podobě níže:






  1. | obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu; |
| --- | --- | --- |

(15)

Kritéria pro status tržního hospodářství jsou stručně a pouze pro orientaci uvedena ve zkrácené podobě níže:

1.

obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu;

| 2. | společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2.

společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech;

| 3. | nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3.

nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4. | právní předpisy o úpadku a vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; |
| --- | --- |

4.

právní předpisy o úpadku a vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;

| 5. | převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů. |
| --- | --- |

5.

převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.

| (16) | Jak bylo uvedeno výše, Komise vyhledala a ověřila v prostorách vyvážejícího výrobce a jeho společnosti ve spojení Megaman Electrical & Lighting Ltd. veškeré informace předložené v žádosti o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné. Šetření ukázalo, že uvedený čínský vyvážející výrobce splňuje všechny podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(16)

Jak bylo uvedeno výše, Komise vyhledala a ověřila v prostorách vyvážejícího výrobce a jeho společnosti ve spojení Megaman Electrical & Lighting Ltd. veškeré informace předložené v žádosti o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné. Šetření ukázalo, že uvedený čínský vyvážející výrobce splňuje všechny podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství.

| (17) | Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve ověřeno, zda celkový objem prodejů vyvážejícího výrobce na domácím trhu byl reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval 5 % nebo více celkového objemu prodejů dotčeného výrobku vyváženého do Společenství. |
| --- | --- |

(17)

Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve ověřeno, zda celkový objem prodejů vyvážejícího výrobce na domácím trhu byl reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval 5 % nebo více celkového objemu prodejů dotčeného výrobku vyváženého do Společenství.

| (18) | S ohledem na výše uvedené požadavky šetření ukázalo, že objem prodejů vyvážejícího výrobce na domácím trhu není možné považovat za reprezentativní a že běžná hodnota proto musí být určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tedy vypočtena na základě výrobních nákladů ve vyvážející zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. |
| --- | --- |

(18)

S ohledem na výše uvedené požadavky šetření ukázalo, že objem prodejů vyvážejícího výrobce na domácím trhu není možné považovat za reprezentativní a že běžná hodnota proto musí být určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tedy vypočtena na základě výrobních nákladů ve vyvážející zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky.

| (19) | Běžná hodnota byla proto stanovena na základě vlastních údajů vyvážejícího výrobce o výrobních nákladech pro výrobu určenou pro domácí spotřebu. |
| --- | --- |

(19)

Běžná hodnota byla proto stanovena na základě vlastních údajů vyvážejícího výrobce o výrobních nákladech pro výrobu určenou pro domácí spotřebu.

| (20) | Oproti tomu výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisků nemohla být stanovena v souladu se záhlavím čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji dotčeného výrobku v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(20)

Oproti tomu výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisků nemohla být stanovena v souladu se záhlavím čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji dotčeného výrobku v běžném obchodním styku.

| (21) | Bylo zjišťováno, zda mohou být prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. a) a b). Protože ale v tomto přezkumu nebyl šetřen žádný další vývozce, metodiku čl. 2 odst. 6 písm. a), konkrétně vážený průměr skutečných částek pro jiné vývozce, nebylo možné použít. Metodika v čl. 2 odst. 6 písm. b) byla rovněž nevyhovující, protože se neuskutečnily žádné prodeje zboží stejné obecné skupiny zboží na domácím trhu. |
| --- | --- |

(21)

Bylo zjišťováno, zda mohou být prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. a) a b). Protože ale v tomto přezkumu nebyl šetřen žádný další vývozce, metodiku čl. 2 odst. 6 písm. a), konkrétně vážený průměr skutečných částek pro jiné vývozce, nebylo možné použít. Metodika v čl. 2 odst. 6 písm. b) byla rovněž nevyhovující, protože se neuskutečnily žádné prodeje zboží stejné obecné skupiny zboží na domácím trhu.

| (22) | Komise tudíž vypočetla vážený průměr s použitím prodejních, správních a režijních nákladů a měr zisků dvou spolupracujících vyvážejících výrobců ve srovnatelné zemi, použitých v přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, kteří uskutečnili na domácím trhu prodeje v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrné míry zisku zjištěné u těchto spolupracujících jihokorejských vyvážejících výrobců byly připočteny k výrobním nákladům příslušného vyvážejícího výrobce vzniklým v souvislosti s vyváženými typy podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Komise tudíž vypočetla vážený průměr s použitím prodejních, správních a režijních nákladů a měr zisků dvou spolupracujících vyvážejících výrobců ve srovnatelné zemi, použitých v přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, kteří uskutečnili na domácím trhu prodeje v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrné míry zisku zjištěné u těchto spolupracujících jihokorejských vyvážejících výrobců byly připočteny k výrobním nákladům příslušného vyvážejícího výrobce vzniklým v souvislosti s vyváženými typy podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (23) | Vyvážející výrobce uskutečnil vývozní prodeje ve Společenství jak přímo nezávislým odběratelům, tak prostřednictvím dovozců ve spojení ve třetí zemi a ve Společenství. Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvezen do Společenství nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo splatných. |
| --- | --- |

(23)

Vyvážející výrobce uskutečnil vývozní prodeje ve Společenství jak přímo nezávislým odběratelům, tak prostřednictvím dovozců ve spojení ve třetí zemi a ve Společenství. Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvezen do Společenství nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo splatných.

| (24) | V případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byla vývozní cena stanovena na základě cen při dalším prodeji uvedeného dovozce ve spojení nezávislým odběratelům. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Přiměřené ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě informací poskytnutých spolupracujícími obchodníky/dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří působí na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(24)

V případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byla vývozní cena stanovena na základě cen při dalším prodeji uvedeného dovozce ve spojení nezávislým odběratelům. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Přiměřené ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě informací poskytnutých spolupracujícími obchodníky/dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří působí na trhu Společenství.

| (25) | V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly připočítány úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě šetřeného vyvážejícího výrobce byly provedeny úpravy ohledně rozdílů v nákladech na dopravu, na námořní přepravné a v nákladech na pojištění, manipulaci, nakládání a ve vedlejších nákladech, nákladech na balení, nákladech na úvěr, nákladech na záruku a na jistotu a provizi, pokud připadaly v úvahu a byly odůvodněné. |
| --- | --- |

(25)

V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly připočítány úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě šetřeného vyvážejícího výrobce byly provedeny úpravy ohledně rozdílů v nákladech na dopravu, na námořní přepravné a v nákladech na pojištění, manipulaci, nakládání a ve vedlejších nákladech, nákladech na balení, nákladech na úvěr, nákladech na záruku a na jistotu a provizi, pokud připadaly v úvahu a byly odůvodněné.

| (26) | Pokud jde o úpravu ohledně nákladů na úvěr, vyvážející výrobce tvrdí, že by měla být použita sazba z vkladů místo sazby z úvěru, na základě toho, že náklady na úvěr společnosti jsou vzhledem k její dostatečné likviditě omezené na ztráty z úroků na jejím bankovním depozitním účtu. |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o úpravu ohledně nákladů na úvěr, vyvážející výrobce tvrdí, že by měla být použita sazba z vkladů místo sazby z úvěru, na základě toho, že náklady na úvěr společnosti jsou vzhledem k její dostatečné likviditě omezené na ztráty z úroků na jejím bankovním depozitním účtu.

| (27) | Na základě postupů důsledně uplatňovaných orgány Společenství nebylo shledáno jako vhodné vycházet při výpočtu úpravy ohledně nákladů na úvěr z úrokové sazby z vkladů, jelikož tyto sazby představují náklady příležitosti, a nikoli skutečné náklady. |
| --- | --- |

(27)

Na základě postupů důsledně uplatňovaných orgány Společenství nebylo shledáno jako vhodné vycházet při výpočtu úpravy ohledně nákladů na úvěr z úrokové sazby z vkladů, jelikož tyto sazby představují náklady příležitosti, a nikoli skutečné náklady.

| (28) | V této souvislosti je třeba uvést, že úrok splatný zákazníky v případě zpoždění platby nasvědčuje tomu, že společnost stanovuje tyto úroky spíše na základě sazeb z úvěru než na základě sazeb z vkladů. |
| --- | --- |

(28)

V této souvislosti je třeba uvést, že úrok splatný zákazníky v případě zpoždění platby nasvědčuje tomu, že společnost stanovuje tyto úroky spíše na základě sazeb z úvěru než na základě sazeb z vkladů.

| (29) | V souladu s v čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení byly vážené průměry běžné hodnoty pro každý typ dotčeného výrobku vyváženého do Společenství porovnány s váženými průměry vývozních cen každého odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo v případě výrobce vyvážejícího během období přezkumného šetření do Společenství na existenci dumpingového rozpětí pod hranicí zanedbatelného dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s v čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení byly vážené průměry běžné hodnoty pro každý typ dotčeného výrobku vyváženého do Společenství porovnány s váženými průměry vývozních cen každého odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo v případě výrobce vyvážejícího během období přezkumného šetření do Společenství na existenci dumpingového rozpětí pod hranicí zanedbatelného dumpingového rozpětí.

D.   ZÁVĚR

| (30) | Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že okolnosti, pokud jde o dumping, na jehož základě byla zavedena opatření vůči uvedené společnosti v původním šetření, se nezměnily. Částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení by měl být proto zastaven. |
| --- | --- |

(30)

Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že okolnosti, pokud jde o dumping, na jehož základě byla zavedena opatření vůči uvedené společnosti v původním šetření, se nezměnily. Částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení by měl být proto zastaven.

E.   ZASTAVENÍ PŘEZKUMU

| (31) | Na základě výše uvedených skutečností by měl být částečný prozatímní přezkum týkající se společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd. zastaven bez jakékoliv změny nařízení (ES) č. 1205/2007. |
| --- | --- |

(31)

Na základě výše uvedených skutečností by měl být částečný prozatímní přezkum týkající se společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd. zastaven bez jakékoliv změny nařízení (ES) č. 1205/2007.

| (32) | Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a východiscích, na jejichž základě Komise navrhla zastavit toto řízení. Předložená stanoviska byla prozkoumána, avšak nebyla takové povahy, aby změnila výše uvedené závěry, |
| --- | --- |

(32)

Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a východiscích, na jejichž základě Komise navrhla zastavit toto řízení. Předložená stanoviska byla prozkoumána, avšak nebyla takové povahy, aby změnila výše uvedené závěry,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek vyráběných společností Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd. a pocházejících z Čínské lidové republiky, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, se zastavuje bez jakékoliv změny nařízení (ES) č. 1205/2007.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. listopadu 2007.

Za Radu

předseda

M. LINO

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 195, 19.7.2001, s. 8.

2

(3)  Úř. věst. L 38, 8.2.2001, s. 8.

3

(4)  Úř. věst. L 145, 9.6.2005, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 244, 7.9.2006, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 272, 17.10.2007, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. C 217, 8.9.2006, s. 2.

7

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/5

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1420/2007

ze dne 4. prosince 2007,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Kazachstánu a ukončuje se řízení týkající se dovozů silikomanganu pocházejícího z Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení

| (1) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) dne 6. září 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení o zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozů silikomanganu (včetně ferosilikomanganu) (dále jen „SiMn“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Kazachstánu a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“) do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) dne 6. září 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení o zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozů silikomanganu (včetně ferosilikomanganu) (dále jen „SiMn“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Kazachstánu a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“) do Společenství.

| (2) | Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 24. července 2006 Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (Styčný výbor odvětví feroslitin, EUROALLIAGES) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby SiMn ve Společenství (dále jen „výrobci, kteří podali podnět“). Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu SiMn pocházejícího z dotčených zemí a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 24. července 2006 Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (Styčný výbor odvětví feroslitin, EUROALLIAGES) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby SiMn ve Společenství (dále jen „výrobci, kteří podali podnět“). Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu SiMn pocházejícího z dotčených zemí a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.

| (3) | Jedna zúčastněná strana požadovala, aby Komise zahájila toto řízení rovněž proti dovozům pocházejícím z Indie. V době zahájení tohoto řízení však Komise neměla k dispozici dostatek důkazů o dumpingu působícím újmu, které by odůvodňovaly zahájení řízení proti dovozům pocházejícím z Indie, v souladu s požadavky čl. 5 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Jedna zúčastněná strana požadovala, aby Komise zahájila toto řízení rovněž proti dovozům pocházejícím z Indie. V době zahájení tohoto řízení však Komise neměla k dispozici dostatek důkazů o dumpingu působícím újmu, které by odůvodňovaly zahájení řízení proti dovozům pocházejícím z Indie, v souladu s požadavky čl. 5 odst. 2 základního nařízení.

2.   Strany dotčené řízením

| (4) | Komise úředně oznámila žadateli, výrobcům, kteří podali podnět, a dalším známým výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, dovozcům/obchodníkům a jejich sdružením, dodavatelům a uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a zástupcům dotčených vyvážejících zemí zahájení řízení. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všem zúčastněným stranám, jež o to požádaly a prokázaly, že existují zvláštní důvody pro slyšení, bylo slyšení umožněno. |
| --- | --- |

(4)

Komise úředně oznámila žadateli, výrobcům, kteří podali podnět, a dalším známým výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, dovozcům/obchodníkům a jejich sdružením, dodavatelům a uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a zástupcům dotčených vyvážejících zemí zahájení řízení. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všem zúčastněným stranám, jež o to požádaly a prokázaly, že existují zvláštní důvody pro slyšení, bylo slyšení umožněno.

| (5) | Aby mohli vyvážející výrobci v ČLR a Kazachstánu, pokud si to přáli, podat žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, rozeslala Komise formuláře žádostí vyvážejícím výrobcům, o kterých bylo známo, že jsou na věci zainteresovaní, a orgánům ČLR a Kazachstánu. Čtyři skupiny vyvážejících výrobců v ČLR a jeden vyvážející výrobce v Kazachstánu podali žádost o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by šetření ukázalo, že nesplnili podmínky pro status tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(5)

Aby mohli vyvážející výrobci v ČLR a Kazachstánu, pokud si to přáli, podat žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, rozeslala Komise formuláře žádostí vyvážejícím výrobcům, o kterých bylo známo, že jsou na věci zainteresovaní, a orgánům ČLR a Kazachstánu. Čtyři skupiny vyvážejících výrobců v ČLR a jeden vyvážející výrobce v Kazachstánu podali žádost o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by šetření ukázalo, že nesplnili podmínky pro status tržního hospodářství.

| (6) | Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro určení dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro určení dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku.

| (7) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR a dovozci ze Společenství požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období od 1. července 2005 do 30. června 2006. |
| --- | --- |

(7)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR a dovozci ze Společenství požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období od 1. července 2005 do 30. června 2006.

| (8) | Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, vzhledem k tomu, že pouze čtyři skupiny společností vyvážejících SiMn do Společenství v průběhu období šetření naznačilo svou ochotu být zahrnuto do vzorku, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, vzhledem k tomu, že pouze čtyři skupiny společností vyvážejících SiMn do Společenství v průběhu období šetření naznačilo svou ochotu být zahrnuto do vzorku, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.

| (9) | Pokud jde o dovozce do Evropského společenství, pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, se přihlásili a poskytli požadované informace v řádné lhůtě. Bylo proto rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o dovozce do Evropského společenství, pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, se přihlásili a poskytli požadované informace v řádné lhůtě. Bylo proto rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.

| (10) | Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník byly obdrženy od čtyř výrobců ve Společenství, čtyř skupin vyvážejících výrobců v ČLR, jediného kazašského vyvážejícího výrobce, tří ukrajinských vyvážejících výrobců, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a devíti uživatelů ve Společenství, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho dva uživatelé předložili své připomínky, aniž by odpověděli na dotazník. |
| --- | --- |

(10)

Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník byly obdrženy od čtyř výrobců ve Společenství, čtyř skupin vyvážejících výrobců v ČLR, jediného kazašského vyvážejícího výrobce, tří ukrajinských vyvážejících výrobců, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a devíti uživatelů ve Společenství, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho dva uživatelé předložili své připomínky, aniž by odpověděli na dotazník.

| (11) | Jedna ze skupin vyvážejících výrobců v ČLR však následně nesouhlasila s předpokládanou inspekcí na místě týkající se informací poskytnutých v jejích žádostech o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení a v odpovědích na dotazník. V důsledku toho Komise poté, co informovala dotčené společnosti o důsledcích nedostatečné spolupráce tak, jak je stanoveno v čl. 18 odst. 1 základního nařízení, v souladu s ustanoveními článku 18 považovala uvedené společnosti za nedostatečně spolupracující v řízení a na žádná z jejich podání nebyl brán ohled. |
| --- | --- |

(11)

Jedna ze skupin vyvážejících výrobců v ČLR však následně nesouhlasila s předpokládanou inspekcí na místě týkající se informací poskytnutých v jejích žádostech o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení a v odpovědích na dotazník. V důsledku toho Komise poté, co informovala dotčené společnosti o důsledcích nedostatečné spolupráce tak, jak je stanoveno v čl. 18 odst. 1 základního nařízení, v souladu s ustanoveními článku 18 považovala uvedené společnosti za nedostatečně spolupracující v řízení a na žádná z jejich podání nebyl brán ohled.

| (12) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely statusu tržního hospodářství nebo individuálního zacházení v případě ČLR a Kazachstánu a pro stanovení dumpingu, následné újmy a zájmu Společenství pro všechny dotčené země. Inspekce na místě proběhly v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci ve Společenství







  — | Eramet Comilog Manganese, Paříž, Francie, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely statusu tržního hospodářství nebo individuálního zacházení v případě ČLR a Kazachstánu a pro stanovení dumpingu, následné újmy a zájmu Společenství pro všechny dotčené země. Inspekce na místě proběhly v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci ve Společenství

—

Eramet Comilog Manganese, Paříž, Francie,

| — | Ferroatlantica S.L., Madrid, Španělsko, |
| --- | --- |

—

Ferroatlantica S.L., Madrid, Španělsko,

| — | Huta Łaziska SA, Łaziska Górne, Polsko, |
| --- | --- |

—

Huta Łaziska SA, Łaziska Górne, Polsko,

| — | OFZ, a.s., Istebné, Slovensko. |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné, Slovensko.

| b) | Uživatelé ve Společenství







  — | Compañía Española de Laminación, S.L., Castellbisbal, Španělsko, |
| --- | --- | --- |

b)

Uživatelé ve Společenství

—

Compañía Española de Laminación, S.L., Castellbisbal, Španělsko,

| — | Mittal Steel Poland SA (Arcelor SA), Krakov, Polsko. |
| --- | --- |

—

Mittal Steel Poland SA (Arcelor SA), Krakov, Polsko.

| c) | Dovozci, kteří nejsou ve spojení







  — | Metalleghe S.P.A., Brescia, Itálie. |
| --- | --- | --- |

c)

Dovozci, kteří nejsou ve spojení

—

Metalleghe S.P.A., Brescia, Itálie.

| d) | Vyvážející výrobci v ČLR







  — | Minmetals Group






  — | Minmetals (Guizhou) Ferro-Alloys Co., Ltd., Guiyang, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Vyvážející výrobci v ČLR

—

Minmetals Group

—

Minmetals (Guizhou) Ferro-Alloys Co., Ltd., Guiyang,

| — | Guiyang Huaxi Minmetals Ferro-Alloys Co., Ltd., Qingzhen, |
| --- | --- |

—

Guiyang Huaxi Minmetals Ferro-Alloys Co., Ltd., Qingzhen,

| — | China Minmetals Shenzhen Co., Ltd., Shenzhen, |
| --- | --- |

—

China Minmetals Shenzhen Co., Ltd., Shenzhen,

| — | Minmetals Shanghai Pudong Trading Co., Ltd., Šanghaj, |
| --- | --- |

—

Minmetals Shanghai Pudong Trading Co., Ltd., Šanghaj,

| — | China National Minerals Co., Ltd., Peking, |
| --- | --- |

—

China National Minerals Co., Ltd., Peking,

| — | Minmetals Orient Import & Export Trading Co., Ltd., Peking. |
| --- | --- |

—

Minmetals Orient Import & Export Trading Co., Ltd., Peking.

| — | Jilin Group






  — | Jilin Ferroalloys Co., Ltd., Jilin City, |
| --- | --- | --- |

—

Jilin Group

—

Jilin Ferroalloys Co., Ltd., Jilin City,

| — | Jilin Ferroalloy Imp & Exp Co., Ltd., Jilin City. |
| --- | --- |

—

Jilin Ferroalloy Imp & Exp Co., Ltd., Jilin City.

| — | Shanxi Jinneng Group






  — | Shanghai Jinneng International Trade Co. Ltd., Šanghaj, |
| --- | --- | --- |

—

Shanxi Jinneng Group

—

Shanghai Jinneng International Trade Co. Ltd., Šanghaj,

| — | Datong Jinneng Jinli Ferroalloy Co. Ltd., Datong, |
| --- | --- |

—

Datong Jinneng Jinli Ferroalloy Co. Ltd., Datong,

| — | Shanxi Jinneng Group Jinguan Ferroalloy, Datong, |
| --- | --- |

—

Shanxi Jinneng Group Jinguan Ferroalloy, Datong,

| — | Datong Jinneng Industrial Silicon Co. Ltd., Datong. |
| --- | --- |

—

Datong Jinneng Industrial Silicon Co. Ltd., Datong.

| e) | Vyvážející výrobce v Kazachstánu







  — | OJSC Kazchrome (dále jen „Kazchrome“), Aktyubinsk a Aksu. |
| --- | --- | --- |

e)

Vyvážející výrobce v Kazachstánu

—

OJSC Kazchrome (dále jen „Kazchrome“), Aktyubinsk a Aksu.

| f) | Vyvážející výrobci na Ukrajině







  — | PJSC Nikopol Ferroalloys Plant (dále jen „NFP“), Nikopol a obchodníci, kteří jsou ve spojení






  — | SPIG „Interpipe“ Corporation, Dniepropetrovsk, |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Vyvážející výrobci na Ukrajině

—

PJSC Nikopol Ferroalloys Plant (dále jen „NFP“), Nikopol a obchodníci, kteří jsou ve spojení

—

SPIG „Interpipe“ Corporation, Dniepropetrovsk,

| — | Nikopolskie Ferrosplavy LLC, Dniepropetrovsk, |
| --- | --- |

—

Nikopolskie Ferrosplavy LLC, Dniepropetrovsk,

| — | JSC Stakhanov Ferroalloys Plant (dále jen „Stakhanov“), Stakhanov, |
| --- | --- |

—

JSC Stakhanov Ferroalloys Plant (dále jen „Stakhanov“), Stakhanov,

| — | OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant (dále jen „Zaporozhye“), Zaporozhye. |
| --- | --- |

—

OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant (dále jen „Zaporozhye“), Zaporozhye.

| g) | Obchodníci ve spojení ve Švýcarsku







  — | Steelex SA, Lugano, ve spojení se společností PJSC Nikopol Ferroalloys Plant, |
| --- | --- | --- |

g)

Obchodníci ve spojení ve Švýcarsku

—

Steelex SA, Lugano, ve spojení se společností PJSC Nikopol Ferroalloys Plant,

| — | ENRC, Kloten, ve spojení se společností OJSC Kazchrome. |
| --- | --- |

—

ENRC, Kloten, ve spojení se společností OJSC Kazchrome.

| (13) | S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a Kazachstánu, kterým by nemusel být udělen status tržního hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujícího výrobce a obchodní společnosti, která je s ním ve spojení, ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“):






  — | Eramet Marietta, Inc., Marietta, Ohio (výrobce), |
| --- | --- | --- |

(13)

S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a Kazachstánu, kterým by nemusel být udělen status tržního hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujícího výrobce a obchodní společnosti, která je s ním ve spojení, ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“):

—

Eramet Marietta, Inc., Marietta, Ohio (výrobce),

| — | Eramet North America, Inc., Coraopolis, Pensylvánie (obchodní společnost ve spojení). |
| --- | --- |

—

Eramet North America, Inc., Coraopolis, Pensylvánie (obchodní společnost ve spojení).

3.   Období šetření

| (14) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2005 do 30. června 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(14)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2005 do 30. června 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (15) | Dotčeným výrobkem je silikomangan (včetně ferosilikomanganu) (dále jen „SiMn“) pocházející z ČLR, Kazachstánu a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 7202 30 00 a ex 8111 00 11. |
| --- | --- |

(15)

Dotčeným výrobkem je silikomangan (včetně ferosilikomanganu) (dále jen „SiMn“) pocházející z ČLR, Kazachstánu a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 7202 30 00 a ex 8111 00 11.

| (16) | Dotčený výrobek se používá v ocelářství na odkysličení a jako slitina. Vyrábí se zejména z manganové rudy a z křemíku, které se smíchají a přivedou v peci k teplotě tavení. |
| --- | --- |

(16)

Dotčený výrobek se používá v ocelářství na odkysličení a jako slitina. Vyrábí se zejména z manganové rudy a z křemíku, které se smíchají a přivedou v peci k teplotě tavení.

| (17) | SiMn existuje v různé kvalitě a může mít různý obsah železa (Fe), manganu (Mn), křemíku (Si) a uhlíku (C). Pokud jde o obsah uhlíku, rozlišuje se mezi SiMn s velmi nízkým obsahem uhlíku, který je kvalitnější (za vyšší cenu), a SiMn s vyšším obsahem uhlíku, který lze považovat za SiMn běžné kvality. SiMn se prodává v různé formě jako prášek, zrnka nebo hrudky. Bez ohledu na tyto rozdíly je SiMn jakékoli kvality a formy považován za jeden výrobek, neboť má tytéž chemické a fyzické vlastnosti a hlavní použití. |
| --- | --- |

(17)

SiMn existuje v různé kvalitě a může mít různý obsah železa (Fe), manganu (Mn), křemíku (Si) a uhlíku (C). Pokud jde o obsah uhlíku, rozlišuje se mezi SiMn s velmi nízkým obsahem uhlíku, který je kvalitnější (za vyšší cenu), a SiMn s vyšším obsahem uhlíku, který lze považovat za SiMn běžné kvality. SiMn se prodává v různé formě jako prášek, zrnka nebo hrudky. Bez ohledu na tyto rozdíly je SiMn jakékoli kvality a formy považován za jeden výrobek, neboť má tytéž chemické a fyzické vlastnosti a hlavní použití.

2.   Obdobný výrobek

| (18) | Šetření prokázalo, že SiMn, který vyrábí a prodává ve Společenství výrobní odvětví Společenství, SiMn vyráběný a prodávaný na domácích trzích v ČLR, Kazachstánu a na Ukrajině a na domácím trhu v USA, které nakonec sloužily jako srovnatelná země, a SiMn dovážený do Společenství z ČLR, Kazachstánu a z Ukrajiny mají v podstatě tytéž chemické a fyzické vlastnosti a totéž základní použití. Jsou proto považovány za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Šetření prokázalo, že SiMn, který vyrábí a prodává ve Společenství výrobní odvětví Společenství, SiMn vyráběný a prodávaný na domácích trzích v ČLR, Kazachstánu a na Ukrajině a na domácím trhu v USA, které nakonec sloužily jako srovnatelná země, a SiMn dovážený do Společenství z ČLR, Kazachstánu a z Ukrajiny mají v podstatě tytéž chemické a fyzické vlastnosti a totéž základní použití. Jsou proto považovány za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (19) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že netvářený mangan, obvykle uváděný pod kódem KN 8111 00 11, by neměl být do šetření zahrnut. V tomto ohledu je potvrzeno, že dotčeným výrobkem je silikomangan, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, nikoli netvářený mangan, ale dotčený výrobek zahrnuje i netvářený silikomangan. I když SiMn je zpravidla uváděn pod kódem KN 7202 30 00, může být rovněž, v závislosti na obsahu železa, uváděn jako netvářený silikomangan nebo silikomanganový prášek pod kódem KN 8111 00 11. |
| --- | --- |

(19)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že netvářený mangan, obvykle uváděný pod kódem KN 8111 00 11, by neměl být do šetření zahrnut. V tomto ohledu je potvrzeno, že dotčeným výrobkem je silikomangan, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, nikoli netvářený mangan, ale dotčený výrobek zahrnuje i netvářený silikomangan. I když SiMn je zpravidla uváděn pod kódem KN 7202 30 00, může být rovněž, v závislosti na obsahu železa, uváděn jako netvářený silikomangan nebo silikomanganový prášek pod kódem KN 8111 00 11.

C.   DUMPING

1.   Status tržního hospodářství

| (20) | V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření týkajících se dovozů pocházejících z ČLR a Kazachstánu stanoví běžná hodnota v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u nichž bylo zjištěno, že splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud tito vyvážející výrobci prokáží, že při výrobě a prodeji obdobného výrobku platí podmínky tržního hospodářství. Tyto podmínky jsou ve zkrácené podobě a pouze pro usnadnění odvolání se na ně uvedeny v následujícím souhrnném seznamu:






  1) | obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě; |
| --- | --- | --- |

(20)

V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření týkajících se dovozů pocházejících z ČLR a Kazachstánu stanoví běžná hodnota v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u nichž bylo zjištěno, že splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud tito vyvážející výrobci prokáží, že při výrobě a prodeji obdobného výrobku platí podmínky tržního hospodářství. Tyto podmínky jsou ve zkrácené podobě a pouze pro usnadnění odvolání se na ně uvedeny v následujícím souhrnném seznamu:

1)

obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;

| 2) | společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2)

společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech;

| 3) | neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3)

neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4) | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu; |
| --- | --- |

4)

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu;

| 5) | převod směnných kursů se provádí podle tržních kursů. |
| --- | --- |

5)

převod směnných kursů se provádí podle tržních kursů.

| (21) | Čtyři skupiny čínských vyvážejících výrobců požádaly původně o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a odpověděly na formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce ve stanovené lhůtě. Jedna z těchto skupin se však následně rozhodla nespolupracovat při šetření (jak bylo uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění). Byly tak posuzovány pouze žádosti o status tržního hospodářství zbývajících tří spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedených v 12. bodě odůvodnění. Všechny tyto skupiny zahrnovaly jak výrobce dotčeného výrobku, tak společnosti ve spojení s výrobci zapojené do prodeje dotčeného výrobku. Komise vždy důsledně postupuje tak, že zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek. |
| --- | --- |

(21)

Čtyři skupiny čínských vyvážejících výrobců požádaly původně o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a odpověděly na formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce ve stanovené lhůtě. Jedna z těchto skupin se však následně rozhodla nespolupracovat při šetření (jak bylo uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění). Byly tak posuzovány pouze žádosti o status tržního hospodářství zbývajících tří spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedených v 12. bodě odůvodnění. Všechny tyto skupiny zahrnovaly jak výrobce dotčeného výrobku, tak společnosti ve spojení s výrobci zapojené do prodeje dotčeného výrobku. Komise vždy důsledně postupuje tak, že zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek.

| (22) | Jediný kazašský vyvážející výrobce požádal o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a odpověděl na formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(22)

Jediný kazašský vyvážející výrobce požádal o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a odpověděl na formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce ve stanovené lhůtě.

| (23) | V případě spolupracujících vyvážejících výrobců si Komise vyžádala všechny informace považované za nezbytné a ověřila podle potřeby informace podané v žádosti o status tržního hospodářství v prostorách dotčených společností. |
| --- | --- |

(23)

V případě spolupracujících vyvážejících výrobců si Komise vyžádala všechny informace považované za nezbytné a ověřila podle potřeby informace podané v žádosti o status tržního hospodářství v prostorách dotčených společností.

1.1   Rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství vyvážejícím výrobcům v ČLR

| (24) | Šetření prokázalo, že status tržního hospodářství nemůže být přiznán žádnému z čínských vyvážejících výrobců uvedených v 12. bodě odůvodnění, neboť žádná ze skupin nesplnila kritérium 1 stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a kromě toho jedna z nich nesplnila kritérium 2 a jiná nesplnila kritérium 3. Dále, pokud jde o skupinu, která nesplnila kritéria 1 a 2, přetrvávají silné pochybnosti o kritériu 3 a tato skupina v každém případě nepředložila úplný soubor formulářů žádosti o status tržního hospodářství a odpovědí na dotazník společností, které jsou s ní ve spojení a jsou zapojeny do výroby dotčeného výrobku nebo do obchodu s tímto výrobkem. |
| --- | --- |

(24)

Šetření prokázalo, že status tržního hospodářství nemůže být přiznán žádnému z čínských vyvážejících výrobců uvedených v 12. bodě odůvodnění, neboť žádná ze skupin nesplnila kritérium 1 stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a kromě toho jedna z nich nesplnila kritérium 2 a jiná nesplnila kritérium 3. Dále, pokud jde o skupinu, která nesplnila kritéria 1 a 2, přetrvávají silné pochybnosti o kritériu 3 a tato skupina v každém případě nepředložila úplný soubor formulářů žádosti o status tržního hospodářství a odpovědí na dotazník společností, které jsou s ní ve spojení a jsou zapojeny do výroby dotčeného výrobku nebo do obchodu s tímto výrobkem.

| (25) | Co se týče kritéria 1, žádná z čínských skupin dotčených společností neprokázala splnění tohoto kritéria. U všech skupin společností se nakonec ukázalo, že jsou vlastněny státem, a ani jedna z nich nepředložila důkaz, který by mohl být považován za dostatečný k tomu, aby rozptýlil pochybnosti o významném zasahování státu do rozhodování vedení. Nebylo proto možné vyloučit, že společnosti jsou pod významnou kontrolou státu a že do nich stát významně zasahuje. |
| --- | --- |

(25)

Co se týče kritéria 1, žádná z čínských skupin dotčených společností neprokázala splnění tohoto kritéria. U všech skupin společností se nakonec ukázalo, že jsou vlastněny státem, a ani jedna z nich nepředložila důkaz, který by mohl být považován za dostatečný k tomu, aby rozptýlil pochybnosti o významném zasahování státu do rozhodování vedení. Nebylo proto možné vyloučit, že společnosti jsou pod významnou kontrolou státu a že do nich stát významně zasahuje.

| (26) | U jedné skupiny společností bylo kromě nesplnění kritéria 1 zjištěno, že nemohla prokázat, že v ní neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství (kritérium 3) v podobě několika nevyrovnaných půjček, které jedna ze společností ve skupině dostala od své státem vlastněné mateřské společnosti. |
| --- | --- |

(26)

U jedné skupiny společností bylo kromě nesplnění kritéria 1 zjištěno, že nemohla prokázat, že v ní neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství (kritérium 3) v podobě několika nevyrovnaných půjček, které jedna ze společností ve skupině dostala od své státem vlastněné mateřské společnosti.

| (27) | Dále, u jiné skupiny společností bylo kromě nesplnění kritéria 1 zjištěno, že nemůže prokázat, že neexistují žádná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství, zejména co se týče existence barterového obchodu v období šetření. Tato skupina rovněž neprokázala, že účty několika jejích prověřovaných jednotek jsou nezávisle auditovány v souladu s mezinárodními účetními standardy, neboť použití zdravých a základních účetních zásad, zejména pokud jde o amortizaci fixních aktiv, mateřská společnost odmítla a auditoři společností toto porušení připustili. |
| --- | --- |

(27)

Dále, u jiné skupiny společností bylo kromě nesplnění kritéria 1 zjištěno, že nemůže prokázat, že neexistují žádná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství, zejména co se týče existence barterového obchodu v období šetření. Tato skupina rovněž neprokázala, že účty několika jejích prověřovaných jednotek jsou nezávisle auditovány v souladu s mezinárodními účetními standardy, neboť použití zdravých a základních účetních zásad, zejména pokud jde o amortizaci fixních aktiv, mateřská společnost odmítla a auditoři společností toto porušení připustili.

| (28) | Kromě toho v téže skupině přinejmenším jedna společnost, u níž se zdálo, že je zapojena do obchodu s dotčeným výrobkem, nepředložila ani formulář žádosti o status tržního hospodářství, ani odpověď na dotazník, čímž zpochybnila poskytnuté informace. |
| --- | --- |

(28)

Kromě toho v téže skupině přinejmenším jedna společnost, u níž se zdálo, že je zapojena do obchodu s dotčeným výrobkem, nepředložila ani formulář žádosti o status tržního hospodářství, ani odpověď na dotazník, čímž zpochybnila poskytnuté informace.

| (29) | Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Připomínky obdržené od dvou skupin čínských vyvážejících výrobců neposkytly žádné nové důkazy, které by změnily zjištění, co se týče rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(29)

Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Připomínky obdržené od dvou skupin čínských vyvážejících výrobců neposkytly žádné nové důkazy, které by změnily zjištění, co se týče rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství.

| (30) | Na základě výše uvedených skutečností žádná ze skupin čínských vyvážejících výrobců neprokázala, že splnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nemohl jí být přiznán status tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(30)

Na základě výše uvedených skutečností žádná ze skupin čínských vyvážejících výrobců neprokázala, že splnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nemohl jí být přiznán status tržního hospodářství.

1.2   Rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství jedinému vyvážejícímu výrobci v Kazachstánu

| (31) | Jediný kazašský vyvážející výrobce prokázal, že splňuje všech pět kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a byl mu proto přiznán status tržního hospodářství. Vyvážejícímu výrobci a výrobnímu odvětví Společenství (viz 91. bod odůvodnění) byla dána možnost vyjádřit se ke zjištěním o statusu tržního hospodářství. Připomínky výrobního odvětví Společenství neposkytly žádné nové důkazy, které by změnily zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(31)

Jediný kazašský vyvážející výrobce prokázal, že splňuje všech pět kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a byl mu proto přiznán status tržního hospodářství. Vyvážejícímu výrobci a výrobnímu odvětví Společenství (viz 91. bod odůvodnění) byla dána možnost vyjádřit se ke zjištěním o statusu tržního hospodářství. Připomínky výrobního odvětví Společenství neposkytly žádné nové důkazy, které by změnily zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství.

2.   Individuální zacházení

| (32) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(32)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (33) | Co se týče ČLR, všichni vyvážející výrobci, kteří žádali o přiznání statusu tržního hospodářství, též požádali o individuální zacházení, pokud jim nebude přiznán status tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(33)

Co se týče ČLR, všichni vyvážející výrobci, kteří žádali o přiznání statusu tržního hospodářství, též požádali o individuální zacházení, pokud jim nebude přiznán status tržního hospodářství.

| (34) | Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že všechny tyto skupiny dotčených společností neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám, neboť jak je vysvětleno ve 25. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem je skutečně stát. V důsledku toho musely být jejich žádosti zamítnuty. |
| --- | --- |

(34)

Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že všechny tyto skupiny dotčených společností neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám, neboť jak je vysvětleno ve 25. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem je skutečně stát. V důsledku toho musely být jejich žádosti zamítnuty.

3.   Běžná hodnota

3.1   Obecná metodika

i)   Celková reprezentativnost

| (35) | Co se týče stanovení běžné hodnoty, Komise nejdříve zjistila v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení u každého dotčeného vyvážejícího výrobce v Kazachstánu a na Ukrajině, zda je jeho domácí prodej dotčeného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Společenství. |
| --- | --- |

(35)

Co se týče stanovení běžné hodnoty, Komise nejdříve zjistila v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení u každého dotčeného vyvážejícího výrobce v Kazachstánu a na Ukrajině, zda je jeho domácí prodej dotčeného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Společenství.

ii)   Srovnání typů výrobku

| (36) | Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu vyvážejícími výrobci s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(36)

Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu vyvážejícími výrobci s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství.

iii)   Specifická reprezentativnost typu výrobku

| (37) | Pro každý typ výrobku prodávaný vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, o kterém bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem tohoto typu výrobku prodaného na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Společenství. |
| --- | --- |

(37)

Pro každý typ výrobku prodávaný vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, o kterém bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem tohoto typu výrobku prodaného na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Společenství.

iv)   Posouzení běžného obchodního styku

| (38) | Komise následně zkoumala u každého dotčeného vyvážejícího výrobce v Kazachstánu a na Ukrajině, zda domácí prodej každého typu výrobku prodávaného na domácích trzích v reprezentativním množství může být považován za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo to prováděno tak, že pro každý vyvážený typ výrobku byl stanoven poměr ziskových domácích prodejů nezávislým odběratelům v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(38)

Komise následně zkoumala u každého dotčeného vyvážejícího výrobce v Kazachstánu a na Ukrajině, zda domácí prodej každého typu výrobku prodávaného na domácích trzích v reprezentativním množství může být považován za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo to prováděno tak, že pro každý vyvážený typ výrobku byl stanoven poměr ziskových domácích prodejů nezávislým odběratelům v průběhu období šetření.

| (39) | U typů výrobků, u nichž více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu nebylo učiněno pod jednotkové náklady a u nichž byla vážená průměrná prodejní cena rovna váženým průměrným výrobním nákladům nebo vyšší, byla běžná hodnota pro každý typ výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen dotčeného typu stanovených pro domácí prodej. |
| --- | --- |

(39)

U typů výrobků, u nichž více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu nebylo učiněno pod jednotkové náklady a u nichž byla vážená průměrná prodejní cena rovna váženým průměrným výrobním nákladům nebo vyšší, byla běžná hodnota pro každý typ výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen dotčeného typu stanovených pro domácí prodej.

| (40) | V případech, kdy objem ziskových prodejů typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodejů tohoto typu, nebo v případech, kdy vážená průměrná cena tohoto typu byla nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen pouze ziskových prodejů tohoto typu, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % z celkového objemu prodejů tohoto typu. |
| --- | --- |

(40)

V případech, kdy objem ziskových prodejů typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodejů tohoto typu, nebo v případech, kdy vážená průměrná cena tohoto typu byla nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen pouze ziskových prodejů tohoto typu, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % z celkového objemu prodejů tohoto typu.

| (41) | V případě, že objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného typu, se mělo za to, že tento konkrétní typ se za cenu na domácím trhu prodával v množství nepostačujícím pro to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(41)

V případě, že objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného typu, se mělo za to, že tento konkrétní typ se za cenu na domácím trhu prodával v množství nepostačujícím pro to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro stanovení běžné hodnoty.

| (42) | V případech, kde nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít u konkrétního typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem cenu na domácím trhu, bylo nutné použít jinou metodu. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise místo toho běžnou hodnotu vypočetla, jak je uvedeno níže. |
| --- | --- |

(42)

V případech, kde nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít u konkrétního typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem cenu na domácím trhu, bylo nutné použít jinou metodu. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise místo toho běžnou hodnotu vypočetla, jak je uvedeno níže.

| (43) | Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že k výrobním nákladům na daný vyvážený typ výrobku každého výrobce, v případě potřeby přizpůsobeným, byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(43)

Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že k výrobním nákladům na daný vyvážený typ výrobku každého výrobce, v případě potřeby přizpůsobeným, byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí.

| (44) | Ve všech případech byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny metodami stanovenými v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise zkoumala, zda údaje o vynaložených prodejních, správních a režijních nákladech a zisku uskutečněném každým dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu jsou spolehlivé. |
| --- | --- |

(44)

Ve všech případech byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny metodami stanovenými v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise zkoumala, zda údaje o vynaložených prodejních, správních a režijních nákladech a zisku uskutečněném každým dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu jsou spolehlivé.

3.2   Srovnatelná země

| (45) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se v zemích, jejichž hospodářství prochází transformací, musí běžná hodnota v případě vyvážejících výrobců, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, určit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z této třetí země do jiných zemí, nebo pokud to není možné, na jiném přiměřeném základě. |
| --- | --- |

(45)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se v zemích, jejichž hospodářství prochází transformací, musí běžná hodnota v případě vyvážejících výrobců, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, určit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z této třetí země do jiných zemí, nebo pokud to není možné, na jiném přiměřeném základě.

| (46) | V oznámení o zahájení řízení se jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Kazachstán podle potřeby uváděla Brazílie a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily. Žádná ze zúčastněných stran se proti tomuto návrhu neohradila. |
| --- | --- |

(46)

V oznámení o zahájení řízení se jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Kazachstán podle potřeby uváděla Brazílie a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily. Žádná ze zúčastněných stran se proti tomuto návrhu neohradila.

| (47) | Komise požádala o spolupráci známé výrobce v Brazílii a následně i výrobce v jiných možných srovnatelných zemích, tj. v Indii, Japonsku, Norsku, Jihoafrické republice a USA. Nabídky na spolupráci však obdržela pouze od výrobců v Norsku a v USA. Na základě informací poskytnutých třemi norskými společnostmi došla Komise k závěru, že domácí trh se SiMn v Norsku je velice malý. Proto nebyl norský trh považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Kazachstán. |
| --- | --- |

(47)

Komise požádala o spolupráci známé výrobce v Brazílii a následně i výrobce v jiných možných srovnatelných zemích, tj. v Indii, Japonsku, Norsku, Jihoafrické republice a USA. Nabídky na spolupráci však obdržela pouze od výrobců v Norsku a v USA. Na základě informací poskytnutých třemi norskými společnostmi došla Komise k závěru, že domácí trh se SiMn v Norsku je velice malý. Proto nebyl norský trh považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Kazachstán.

| (48) | Co se týče jediného známého výrobce v USA, byl mu zaslán dotazník a údaje, které v odpovědi poskytl, byly na místě ověřeny. Objem domácího prodeje dotčeného výrobce v USA byl shledán jako významný a dostatečně reprezentativní ve srovnání s objemem čínského a kazašského vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Trh v USA může být kromě toho považován za otevřený trh, neboť úroveň dovozního cla je nízká (celní sazba DNV 3,9 % z ceny FOB). Šetření prokázalo, že dovozy SiMn na trh v USA byly značné. Proto byl trh v USA považován za konkurenční a dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Kazachstán. |
| --- | --- |

(48)

Co se týče jediného známého výrobce v USA, byl mu zaslán dotazník a údaje, které v odpovědi poskytl, byly na místě ověřeny. Objem domácího prodeje dotčeného výrobce v USA byl shledán jako významný a dostatečně reprezentativní ve srovnání s objemem čínského a kazašského vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Trh v USA může být kromě toho považován za otevřený trh, neboť úroveň dovozního cla je nízká (celní sazba DNV 3,9 % z ceny FOB). Šetření prokázalo, že dovozy SiMn na trh v USA byly značné. Proto byl trh v USA považován za konkurenční a dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Kazachstán.

| (49) | Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily, a své připomínky zaslaly tři zúčastněné strany, které měly výhrady k volbě USA jako srovnatelné země. Jedna skupina čínských vyvážejících výrobců zaprvé tvrdila, že na trhu v USA je nedostatečná hospodářská soutěž, neboť i) spolupracující výrobce je jediným výrobcem na domácím trhu a ii) objem dovozů na trh v USA je údajně omezen v důsledku existence antidumpingových opatření v USA týkajících se dovozů silikomanganu ze zemí, které jsou největšími výrobci ve světě. Zadruhé skupina tvrdila, že skutečnost, že spolupracující výrobce v USA je společnost ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zpochybňuje důvěryhodnost a reprezentativnost jejích informací o nákladech a ceně. Zatřetí tvrdila, že je třeba vzít v úvahu skutečnost, že přístup k surovinám je údajně odlišný v USA, neboť tam nejsou žádné domácí zásoby hlavních surovin, manganové rudy, a v ČLR, kde domácí zásoby jsou. Začtvrté tvrdila, že země s podobnější úrovní hospodářského rozvoje jako v ČLR by byla vhodnější srovnatelnou zemí než USA. |
| --- | --- |

(49)

Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily, a své připomínky zaslaly tři zúčastněné strany, které měly výhrady k volbě USA jako srovnatelné země. Jedna skupina čínských vyvážejících výrobců zaprvé tvrdila, že na trhu v USA je nedostatečná hospodářská soutěž, neboť i) spolupracující výrobce je jediným výrobcem na domácím trhu a ii) objem dovozů na trh v USA je údajně omezen v důsledku existence antidumpingových opatření v USA týkajících se dovozů silikomanganu ze zemí, které jsou největšími výrobci ve světě. Zadruhé skupina tvrdila, že skutečnost, že spolupracující výrobce v USA je společnost ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zpochybňuje důvěryhodnost a reprezentativnost jejích informací o nákladech a ceně. Zatřetí tvrdila, že je třeba vzít v úvahu skutečnost, že přístup k surovinám je údajně odlišný v USA, neboť tam nejsou žádné domácí zásoby hlavních surovin, manganové rudy, a v ČLR, kde domácí zásoby jsou. Začtvrté tvrdila, že země s podobnější úrovní hospodářského rozvoje jako v ČLR by byla vhodnější srovnatelnou zemí než USA.

| (50) | Čínský vyvážející výrobce tvrdil, že Indie, nebo – na druhém místě – Ukrajina by byla vhodnější volbou jako srovnatelná země, zejména proto, že hospodářská soutěž a tržní podmínky v těchto zemích by byly srovnatelnější se situací v ČLR. Jako třetí možnost bylo navrhováno, aby běžná hodnota pro ČLR byla stanovena na základě údajů poskytnutých čínskými výrobci, kteří žádají o status tržního hospodářství. Pokud by USA byly nakonec ponechány jako srovnatelná země, bylo uváděno, že je třeba přizpůsobit běžnou hodnotu tak, aby počítala s rozdílným přístupem k surovinám a s rozdílem ve výrobních nákladech v důsledku vyšších nákladů na pracovní síly a na životní prostředí v USA. |
| --- | --- |

(50)

Čínský vyvážející výrobce tvrdil, že Indie, nebo – na druhém místě – Ukrajina by byla vhodnější volbou jako srovnatelná země, zejména proto, že hospodářská soutěž a tržní podmínky v těchto zemích by byly srovnatelnější se situací v ČLR. Jako třetí možnost bylo navrhováno, aby běžná hodnota pro ČLR byla stanovena na základě údajů poskytnutých čínskými výrobci, kteří žádají o status tržního hospodářství. Pokud by USA byly nakonec ponechány jako srovnatelná země, bylo uváděno, že je třeba přizpůsobit běžnou hodnotu tak, aby počítala s rozdílným přístupem k surovinám a s rozdílem ve výrobních nákladech v důsledku vyšších nákladů na pracovní síly a na životní prostředí v USA.

| (51) | Připomínky dvou dalších zúčastněných stran nepřinesly v zásadě nic nového k výše uvedeným vyjádřením čínského vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(51)

Připomínky dvou dalších zúčastněných stran nepřinesly v zásadě nic nového k výše uvedeným vyjádřením čínského vyvážejícího výrobce.

| (52) | Co se týče Indie, Komise usilovala o spolupráci s několika indickými výrobci, ale přes počáteční kladné náznaky nebyla nakonec žádná spolupráce navázána. Indie tedy nemohla být ponechána jako srovnatelná země. Co se týče Ukrajiny, při šetření v této zemi byla shledána vysoká úroveň dumpingu (viz 87. bod odůvodnění). V souladu se stálou praxí není země s takovým dumpingem považována za vhodnou srovnatelnou zemi. Co se týče třetího návrhu, tj. stanovení běžné hodnoty pro ČLR na základě údajů poskytnutých čínskými výrobci žádajícími o status tržního hospodářství, stačí připomenout, že čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení konkrétně stanoví, že je třeba použít „třetí zemi s tržním hospodářstvím“, a kromě toho žádný z čínských spolupracujících výrobců nebyl způsobilý získat status tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(52)

Co se týče Indie, Komise usilovala o spolupráci s několika indickými výrobci, ale přes počáteční kladné náznaky nebyla nakonec žádná spolupráce navázána. Indie tedy nemohla být ponechána jako srovnatelná země. Co se týče Ukrajiny, při šetření v této zemi byla shledána vysoká úroveň dumpingu (viz 87. bod odůvodnění). V souladu se stálou praxí není země s takovým dumpingem považována za vhodnou srovnatelnou zemi. Co se týče třetího návrhu, tj. stanovení běžné hodnoty pro ČLR na základě údajů poskytnutých čínskými výrobci žádajícími o status tržního hospodářství, stačí připomenout, že čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení konkrétně stanoví, že je třeba použít „třetí zemi s tržním hospodářstvím“, a kromě toho žádný z čínských spolupracujících výrobců nebyl způsobilý získat status tržního hospodářství.

| (53) | Kromě toho, co se týče konkrétních výhrad ke vhodnosti USA jako srovnatelné země, je třeba poznamenat následující: zaprvé, co se týče údajné neexistence hospodářské soutěže na místním trhu, jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když spolupracující výrobce z USA je jediným místním výrobcem, existuje významný dovoz silikomanganu do USA. Dovozy v průběhu období šetření byly skutečně mnohonásobné ve srovnání s objemem domácího prodeje spolupracujícího výrobce v USA. V této souvislosti je třeba rovněž poznamenat, že existence platných opatření na ochranu obchodu u dotčeného výrobku neznemožňují výběr určité země jako srovnatelné země, neboť účelem antidumpingových opatření je právě obnovení spravedlivé soutěže na dotčeném trhu. |
| --- | --- |

(53)

Kromě toho, co se týče konkrétních výhrad ke vhodnosti USA jako srovnatelné země, je třeba poznamenat následující: zaprvé, co se týče údajné neexistence hospodářské soutěže na místním trhu, jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když spolupracující výrobce z USA je jediným místním výrobcem, existuje významný dovoz silikomanganu do USA. Dovozy v průběhu období šetření byly skutečně mnohonásobné ve srovnání s objemem domácího prodeje spolupracujícího výrobce v USA. V této souvislosti je třeba rovněž poznamenat, že existence platných opatření na ochranu obchodu u dotčeného výrobku neznemožňují výběr určité země jako srovnatelné země, neboť účelem antidumpingových opatření je právě obnovení spravedlivé soutěže na dotčeném trhu.

| (54) | Co se týče tvrzení, že by vztah mezi spolupracující společností v USA a evropským výrobcem mohl ovlivnit důvěryhodnost poskytnutých údajů, nejsou tato tvrzení v souladu se zjištěními šetření. Nebyl zjištěn žádný náznak, že by tento vztah jakkoli zkresloval ceny, výrobní náklady a ziskovost výrobce ze Spojených států, a Komise se ujistila o správnosti a spolehlivosti informací poskytnutých pro účely tohoto šetření. |
| --- | --- |

(54)

Co se týče tvrzení, že by vztah mezi spolupracující společností v USA a evropským výrobcem mohl ovlivnit důvěryhodnost poskytnutých údajů, nejsou tato tvrzení v souladu se zjištěními šetření. Nebyl zjištěn žádný náznak, že by tento vztah jakkoli zkresloval ceny, výrobní náklady a ziskovost výrobce ze Spojených států, a Komise se ujistila o správnosti a spolehlivosti informací poskytnutých pro účely tohoto šetření.

| (55) | Konečně byly zvažovány i argumenty týkající se přístupu k surovinám a rozdílů v nákladech. Cena hlavní suroviny (manganové rudy) používané pro výrobu silikomanganu spolupracující společností v USA byla porovnána s cenami placenými čínskými společnostmi za manganovou rudu a nebyly shledány žádné zásadní rozdíly. Kromě toho je třeba poznamenat, že čínští spolupracující výrobci část požadované manganové rudy rovněž dováželi. Tento argument a rovněž žádost o přizpůsobení byly proto zamítnuty. |
| --- | --- |

(55)

Konečně byly zvažovány i argumenty týkající se přístupu k surovinám a rozdílů v nákladech. Cena hlavní suroviny (manganové rudy) používané pro výrobu silikomanganu spolupracující společností v USA byla porovnána s cenami placenými čínskými společnostmi za manganovou rudu a nebyly shledány žádné zásadní rozdíly. Kromě toho je třeba poznamenat, že čínští spolupracující výrobci část požadované manganové rudy rovněž dováželi. Tento argument a rovněž žádost o přizpůsobení byly proto zamítnuty.

| (56) | Co se týče jiných uváděných faktorů, jako je úroveň hospodářského rozvoje nebo náklady na pracovní sílu a životní prostředí, zúčastněná strana své tvrzení dostatečně nedoložila a tyto faktory nebyly považovány za významné pro určení, zda USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí, ani pro odůvodnění přizpůsobení běžné hodnoty. Rovněž je třeba poznamenat, že vzhledem k tomu, že náklady a ceny obvykle nejsou považovány za schůdný základ pro stanovení běžné hodnoty v zemích spadajících pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení, vyvrací ve skutečnosti toto srovnání účel použití metod stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(56)

Co se týče jiných uváděných faktorů, jako je úroveň hospodářského rozvoje nebo náklady na pracovní sílu a životní prostředí, zúčastněná strana své tvrzení dostatečně nedoložila a tyto faktory nebyly považovány za významné pro určení, zda USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí, ani pro odůvodnění přizpůsobení běžné hodnoty. Rovněž je třeba poznamenat, že vzhledem k tomu, že náklady a ceny obvykle nejsou považovány za schůdný základ pro stanovení běžné hodnoty v zemích spadajících pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení, vyvrací ve skutečnosti toto srovnání účel použití metod stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

| (57) | S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že USA představují vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(57)

S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že USA představují vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

3.3   Čínská lidová republika

| (58) | Po zvolení USA jako srovnatelné země a podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro čínské vyvážející výrobce, z nichž žádnému nebyl přiznán status tržního hospodářství, určena na základě ověřených informací obdržených od jediného spolupracujícího výrobce v USA. |
| --- | --- |

(58)

Po zvolení USA jako srovnatelné země a podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro čínské vyvážející výrobce, z nichž žádnému nebyl přiznán status tržního hospodářství, určena na základě ověřených informací obdržených od jediného spolupracujícího výrobce v USA.

| (59) | Na spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byla použita obecná metodika popsaná ve 35.–44. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že domácí prodej SiMn spolupracujícím výrobcem v USA neprobíhal v průběhu období šetření v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Ziskové rozpětí použité k výpočtu běžné hodnoty bylo stanoveno podle čl. 2 odst. 6 písm. b) základního nařízení na základě ziskového rozpětí použitelného na tutéž obecnou kategorii výrobků u výrobce v USA. Byly použity prodejní, režijní a správní náklady spolupracujícího výrobce v USA u veškerého domácího prodeje v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(59)

Na spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byla použita obecná metodika popsaná ve 35.–44. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že domácí prodej SiMn spolupracujícím výrobcem v USA neprobíhal v průběhu období šetření v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Ziskové rozpětí použité k výpočtu běžné hodnoty bylo stanoveno podle čl. 2 odst. 6 písm. b) základního nařízení na základě ziskového rozpětí použitelného na tutéž obecnou kategorii výrobků u výrobce v USA. Byly použity prodejní, režijní a správní náklady spolupracujícího výrobce v USA u veškerého domácího prodeje v průběhu období šetření.

3.4   Kazachstán

| (60) | Na jediného vyvážejícího výrobce v Kazachstánu, kterému byl přiznán status tržního hospodářství, byla použita obecná metodika popsaná ve 35.–44. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezenému domácímu prodeji musela být běžná hodnota početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V tomto ohledu bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku společností Kazchrome nebyl reprezentativní a že domácí prodej téže obecné kategorie výrobků tohoto výrobce neprobíhal v běžném obchodním styku. Proto byly částky prodejních, režijních a správních nákladů a zisku použité pro výpočet běžné hodnoty zpočátku založeny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na váženém průměru těchto částek, kterých dosáhly spolupracující ukrajinští výrobci u svého domácího prodeje obdobného výrobku. Následně po konečném zveřejnění vyvážející výrobce tvrdil, že metodika použitá pro stanovení prodejních, režijních a správních nákladů a zisku nebyla vhodná z hlediska skutečnosti, že u spolupracujících ukrajinských vyvážejících výrobců byl zjištěn významný dumping. Kazašský vyvážející výrobce alternativně požadoval, aby byly použity prodejní, režijní a správní náklady a zisk stanovené ve srovnatelné zemi. Na základě těchto připomínek bylo skutečně zváženo, že není vhodné použít za těchto okolností zisky ukrajinských výrobců. V souladu s čl. 2 odst. 6 bylo tedy přezkoumáno, na jakém základě by mohly být stanoveny částky prodejních, režijních a správních nákladů a zisku. V tomto ohledu bylo posouzeno, zda by bylo možné použít některé z údajů společnosti týkajících se prodejních, režijních a správních nákladů a zisku u SiMn, aby byla stanovena relevantní částka. Vzhledem k tomu, že se má za to, že společnost působí v tržních podmínkách, a aby se co nejpřesněji odráželo postavení kazašské společnosti na domácím trhu, bylo rozhodnuto, že se použije vážený průměr prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z domácího prodeje SiMn zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, a zákazníkům, kteří jsou ve spojení, na základě čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že prodejní, režijní a správní náklady a zisk z domácích prodejů zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, a zákazníkům, kteří jsou ve spojení, byl téměř na stejné úrovni, což naznačuje, že ani prodejní, režijní a správní náklady ani zisk z prodeje domácím zákazníkům ve spojení nejsou tímto vztahem ovlivněny. Kromě toho bylo zjištěno, že domácí prodej probíhal v běžném obchodním styku a na přiměřeně významné úrovni (2,8 % objemu vývozů SiMn do Společenství). Vzhledem k tomu, že čl. 2 odst. 6 základního nařízení dává přednost použití vlastních prodejních, režijních a správních nákladů a zisku společnosti z domácích prodejů probíhajících v běžném obchodním styku, byla žádost o použití údajů poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi zamítnuta. |
| --- | --- |

(60)

Na jediného vyvážejícího výrobce v Kazachstánu, kterému byl přiznán status tržního hospodářství, byla použita obecná metodika popsaná ve 35.–44. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezenému domácímu prodeji musela být běžná hodnota početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V tomto ohledu bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku společností Kazchrome nebyl reprezentativní a že domácí prodej téže obecné kategorie výrobků tohoto výrobce neprobíhal v běžném obchodním styku. Proto byly částky prodejních, režijních a správních nákladů a zisku použité pro výpočet běžné hodnoty zpočátku založeny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na váženém průměru těchto částek, kterých dosáhly spolupracující ukrajinští výrobci u svého domácího prodeje obdobného výrobku. Následně po konečném zveřejnění vyvážející výrobce tvrdil, že metodika použitá pro stanovení prodejních, režijních a správních nákladů a zisku nebyla vhodná z hlediska skutečnosti, že u spolupracujících ukrajinských vyvážejících výrobců byl zjištěn významný dumping. Kazašský vyvážející výrobce alternativně požadoval, aby byly použity prodejní, režijní a správní náklady a zisk stanovené ve srovnatelné zemi. Na základě těchto připomínek bylo skutečně zváženo, že není vhodné použít za těchto okolností zisky ukrajinských výrobců. V souladu s čl. 2 odst. 6 bylo tedy přezkoumáno, na jakém základě by mohly být stanoveny částky prodejních, režijních a správních nákladů a zisku. V tomto ohledu bylo posouzeno, zda by bylo možné použít některé z údajů společnosti týkajících se prodejních, režijních a správních nákladů a zisku u SiMn, aby byla stanovena relevantní částka. Vzhledem k tomu, že se má za to, že společnost působí v tržních podmínkách, a aby se co nejpřesněji odráželo postavení kazašské společnosti na domácím trhu, bylo rozhodnuto, že se použije vážený průměr prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z domácího prodeje SiMn zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, a zákazníkům, kteří jsou ve spojení, na základě čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že prodejní, režijní a správní náklady a zisk z domácích prodejů zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, a zákazníkům, kteří jsou ve spojení, byl téměř na stejné úrovni, což naznačuje, že ani prodejní, režijní a správní náklady ani zisk z prodeje domácím zákazníkům ve spojení nejsou tímto vztahem ovlivněny. Kromě toho bylo zjištěno, že domácí prodej probíhal v běžném obchodním styku a na přiměřeně významné úrovni (2,8 % objemu vývozů SiMn do Společenství). Vzhledem k tomu, že čl. 2 odst. 6 základního nařízení dává přednost použití vlastních prodejních, režijních a správních nákladů a zisku společnosti z domácích prodejů probíhajících v běžném obchodním styku, byla žádost o použití údajů poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi zamítnuta.

3.5   Ukrajina

| (61) | Obecná metodika popsaná výše ve 35.–44. bodě odůvodnění byla použita na všechny tři vyvážející výrobce na Ukrajině. U většiny prodejů musela být běžná hodnota početně zjištěna, vzhledem k neexistenci dostatečného domácího prodeje srovnatelných modelů. Podle čl. 2 odst. 6 písm. b) základního nařízení byly částky prodejních, režijních a správních nákladů a zisku použité pro početní zjištění běžné hodnoty založeny na aktuálních údajích společností týkajících se výroby a prodeje téže obecné kategorie výrobků v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(61)

Obecná metodika popsaná výše ve 35.–44. bodě odůvodnění byla použita na všechny tři vyvážející výrobce na Ukrajině. U většiny prodejů musela být běžná hodnota početně zjištěna, vzhledem k neexistenci dostatečného domácího prodeje srovnatelných modelů. Podle čl. 2 odst. 6 písm. b) základního nařízení byly částky prodejních, režijních a správních nákladů a zisku použité pro početní zjištění běžné hodnoty založeny na aktuálních údajích společností týkajících se výroby a prodeje téže obecné kategorie výrobků v běžném obchodním styku.

4.   Vývozní cena

| (62) | Vyvážející výrobci uskutečnili své vývozy do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům nebo prostřednictvím obchodních společností, které jsou nebo nejsou ve spojení, se sídlem mimo Společenství. |
| --- | --- |

(62)

Vyvážející výrobci uskutečnili své vývozy do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům nebo prostřednictvím obchodních společností, které jsou nebo nejsou ve spojení, se sídlem mimo Společenství.

| (63) | Pokud byl prodej na vývoz do Společenství uskutečněn buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství nebo prostřednictvím obchodních společností, které nejsou ve spojení, se sídlem mimo Společenství, byly vývozní ceny stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotyčný výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(63)

Pokud byl prodej na vývoz do Společenství uskutečněn buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství nebo prostřednictvím obchodních společností, které nejsou ve spojení, se sídlem mimo Společenství, byly vývozní ceny stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotyčný výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

| (64) | Pokud byl prodej na vývoz do Společenství uskutečněn prostřednictvím obchodních společností, které jsou ve spojení, se sídlem v třetí zemi, byly vývozní ceny stanoveny na základě první ceny při dalším prodeji těchto prodejců, kteří jsou ve spojení, nezávislým odběratelům ve Společenství. |
| --- | --- |

(64)

Pokud byl prodej na vývoz do Společenství uskutečněn prostřednictvím obchodních společností, které jsou ve spojení, se sídlem v třetí zemi, byly vývozní ceny stanoveny na základě první ceny při dalším prodeji těchto prodejců, kteří jsou ve spojení, nezávislým odběratelům ve Společenství.

4.1   Čínská lidová republika

| (65) | Vzhledem k tomu, že žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství ani individuální zacházení, nebyly údaje o jejich vývozu použity pro stanovení individuálních dumpingových rozpětí, ale pouze při výpočtu celostátního cla, jak je vypracováno níže v 79. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(65)

Vzhledem k tomu, že žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství ani individuální zacházení, nebyly údaje o jejich vývozu použity pro stanovení individuálních dumpingových rozpětí, ale pouze při výpočtu celostátního cla, jak je vypracováno níže v 79. bodě odůvodnění.

| (66) | Všechny tři skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR uskutečňovaly veškerý vývoz do Společenství přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny byly proto stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných. |
| --- | --- |

(66)

Všechny tři skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR uskutečňovaly veškerý vývoz do Společenství přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny byly proto stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.

4.2   Kazachstán

| (67) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce uskutečňoval vývozy dotčeného výrobku do Společenství prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve třetí zemi. Vývozní cena této společnosti byla proto stanovena na základě cen tohoto obchodníka při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství. |
| --- | --- |

(67)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce uskutečňoval vývozy dotčeného výrobku do Společenství prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve třetí zemi. Vývozní cena této společnosti byla proto stanovena na základě cen tohoto obchodníka při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství.

4.3   Ukrajina

| (68) | Dva vyvážející výrobci na Ukrajině uskutečňovali vývoz do Společenství výhradně prostřednictvím obchodních společností, které nejsou ve spojení, se sídlem v třetí zemi mimo Společenství, a třetí ukrajinský vyvážející výrobce uskutečňoval část svého prodeje dotčeného výrobku do Společenství nezávislé obchodní společnosti na Ukrajině pro vývoz do Společenství. V obou případech byla vývozní cena stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za výrobek při prodeji obchodní společnosti na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(68)

Dva vyvážející výrobci na Ukrajině uskutečňovali vývoz do Společenství výhradně prostřednictvím obchodních společností, které nejsou ve spojení, se sídlem v třetí zemi mimo Společenství, a třetí ukrajinský vyvážející výrobce uskutečňoval část svého prodeje dotčeného výrobku do Společenství nezávislé obchodní společnosti na Ukrajině pro vývoz do Společenství. V obou případech byla vývozní cena stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za výrobek při prodeji obchodní společnosti na vývoz do Společenství.

| (69) | Část prodeje třetího vyvážejícího výrobce byla uskutečňována prostřednictvím řetězce společností ve spojení a nakonec prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem v třetí zemi. V těchto případech byla vývozní cena stanovena na základě cen tohoto obchodníka ve spojení při dalším prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství. |
| --- | --- |

(69)

Část prodeje třetího vyvážejícího výrobce byla uskutečňována prostřednictvím řetězce společností ve spojení a nakonec prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem v třetí zemi. V těchto případech byla vývozní cena stanovena na základě cen tohoto obchodníka ve spojení při dalším prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství.

5.   Srovnání

| (70) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozních cen se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(70)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozních cen se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

| (71) | Na základě toho byly u všech prověřovaných kazašských a ukrajinských vyvážejících výrobců provedeny úpravy o rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, v nákladech na balení, v nákladech na úvěry a nákladech na zákaznický servis (záruky a ručení) tam, kde bylo potřeba je použít a kde byly odůvodněné. |
| --- | --- |

(71)

Na základě toho byly u všech prověřovaných kazašských a ukrajinských vyvážejících výrobců provedeny úpravy o rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, v nákladech na balení, v nákladech na úvěry a nákladech na zákaznický servis (záruky a ručení) tam, kde bylo potřeba je použít a kde byly odůvodněné.

| (72) | Prodejní, režijní a správní náklady použité pro početní zjištění běžné hodnoty u kazašského vyvážejícího výrobce na základě metodiky stanovené výše v 60. bodě odůvodnění zahrnovaly domácí přepravní náklady a pojištění. Třebaže tedy v tomto ohledu nebyla podána žádná žádost, byla z moci úřední provedena úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. e) tak, aby se prodejní, režijní a správní náklady snížily o částku nákladů vzniklých při domácí přepravě a pojištění. |
| --- | --- |

(72)

Prodejní, režijní a správní náklady použité pro početní zjištění běžné hodnoty u kazašského vyvážejícího výrobce na základě metodiky stanovené výše v 60. bodě odůvodnění zahrnovaly domácí přepravní náklady a pojištění. Třebaže tedy v tomto ohledu nebyla podána žádná žádost, byla z moci úřední provedena úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. e) tak, aby se prodejní, režijní a správní náklady snížily o částku nákladů vzniklých při domácí přepravě a pojištění.

| (73) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce v Kazachstánu, Kazchrome, uvedl, že společně se svým obchodníkem ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, ENRC, tvoří takzvanou „jedinou hospodářskou jednotku“. Tvrdil, že proto neměly být prováděny žádné úpravy u nákladů na dopravu, u prodejních, režijních a správních nákladů a u zisku obchodníka, a že pro stanovení vývozní ceny měla být použita prodejní cena obchodníka. |
| --- | --- |

(73)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce v Kazachstánu, Kazchrome, uvedl, že společně se svým obchodníkem ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, ENRC, tvoří takzvanou „jedinou hospodářskou jednotku“. Tvrdil, že proto neměly být prováděny žádné úpravy u nákladů na dopravu, u prodejních, režijních a správních nákladů a u zisku obchodníka, a že pro stanovení vývozní ceny měla být použita prodejní cena obchodníka.

| (74) | Požadavek byl řádně prošetřen. Bylo zjištěno, že ENRC a Kazchrome, i když jsou ve spojení, jsou samostatnými právnickými osobami. Kromě toho tyto dvě osoby jednaly na základě vztahu mezi kupujícím a prodávajícím. Komise tedy došla k závěru, že v prodeji společnosti Kazchrome do Společenství měl ENRC funkci podobnou funkci zprostředkovatele pracujícího na základě provize. Navíc bylo zjištěno, že zatímco veškerý prodej společnosti Kazchrome do Společenství probíhal prostřednictvím ENRC, nebyl tento obchodník součástí domácího prodeje společnosti Kazchrome. Kromě toho došla Komise k závěru, že úprava vývozní ceny by se měla týkat rovněž nákladů na dopravu ze závodu a brát v úvahu různé podmínky prodeje, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou na úrovni ze závodu. |
| --- | --- |

(74)

Požadavek byl řádně prošetřen. Bylo zjištěno, že ENRC a Kazchrome, i když jsou ve spojení, jsou samostatnými právnickými osobami. Kromě toho tyto dvě osoby jednaly na základě vztahu mezi kupujícím a prodávajícím. Komise tedy došla k závěru, že v prodeji společnosti Kazchrome do Společenství měl ENRC funkci podobnou funkci zprostředkovatele pracujícího na základě provize. Navíc bylo zjištěno, že zatímco veškerý prodej společnosti Kazchrome do Společenství probíhal prostřednictvím ENRC, nebyl tento obchodník součástí domácího prodeje společnosti Kazchrome. Kromě toho došla Komise k závěru, že úprava vývozní ceny by se měla týkat rovněž nákladů na dopravu ze závodu a brát v úvahu různé podmínky prodeje, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou na úrovni ze závodu.

| (75) | Požadavek proto musel být zamítnut a úpravy vývozní ceny o provizi podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení a o dopravu podle čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení byly provedeny. Výše provize byla vypočítána na základě přímého svědectví ukazujícího na existenci takových funkcí. V této souvislosti byly při výpočtu provize vzaty v úvahu prodejní, režijní a správní náklady ENRC na prodej dotčeného výrobku vyrobeného společností Kazchrome, stejně jako ziskové rozpětí ENRC založené v tomto případě na rozpětí udávaném vývozcem, který není ve spojení, spolupracujícím na šetření. |
| --- | --- |

(75)

Požadavek proto musel být zamítnut a úpravy vývozní ceny o provizi podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení a o dopravu podle čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení byly provedeny. Výše provize byla vypočítána na základě přímého svědectví ukazujícího na existenci takových funkcí. V této souvislosti byly při výpočtu provize vzaty v úvahu prodejní, režijní a správní náklady ENRC na prodej dotčeného výrobku vyrobeného společností Kazchrome, stejně jako ziskové rozpětí ENRC založené v tomto případě na rozpětí udávaném vývozcem, který není ve spojení, spolupracujícím na šetření.

| (76) | U ukrajinského výrobce skutečně prodávajícího prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem v třetí zemi (viz 69. bod odůvodnění) byla provedena úprava vývozní ceny o provizi v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení v případech, kdy prodej probíhal prostřednictvím tohoto obchodníka ve spojení, neboť tento obchodník měl funkci podobnou funkci zprostředkovatele pracujícího na základě provize. Bylo zjištěno, že dotčená společnost, NFP, a dotčený obchodník ve spojení, Steelex SA, jsou samostatnými právnickými osobami, které přímo nebo nepřímo pracují na základě vztahu mezi kupujícím a prodávajícím. Za vývoz do Společenství prostřednictvím společnosti Steelex SA byla navíc vyplacena provize. Výše provize vypočítaná orgány Společenství byla založena na přímém svědectví ukazujícím na existenci takových funkcí. V této souvislosti byly vzaty v úvahu prodejní, režijní a správní náklady společnosti Steelex SA na prodej dotčeného výrobku vyrobeného společností NFP, stejně jako ziskové rozpětí udávané spolupracujícím dovozcem, který není ve spojení, spolupracujícím na šetření. Kromě toho byl NFP součástí jeho prodejů do Společenství společností Steelex SA prostřednictvím obchodníka, který není ve spojení, se sídlem v jiné třetí zemi. U těchto prodejů bylo kromě provize pro Steelex SA považováno za přiměřené provést úpravu o provizi pro obchodníka, který není ve spojení, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, neboť tento obchodník měl rovněž funkci podobnou funkci zprostředkovatele pracujícího na základě provize. Tato provize byla stanovena na základě vypočítaného zvýšení ceny dotčených prodejů. |
| --- | --- |

(76)

U ukrajinského výrobce skutečně prodávajícího prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem v třetí zemi (viz 69. bod odůvodnění) byla provedena úprava vývozní ceny o provizi v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení v případech, kdy prodej probíhal prostřednictvím tohoto obchodníka ve spojení, neboť tento obchodník měl funkci podobnou funkci zprostředkovatele pracujícího na základě provize. Bylo zjištěno, že dotčená společnost, NFP, a dotčený obchodník ve spojení, Steelex SA, jsou samostatnými právnickými osobami, které přímo nebo nepřímo pracují na základě vztahu mezi kupujícím a prodávajícím. Za vývoz do Společenství prostřednictvím společnosti Steelex SA byla navíc vyplacena provize. Výše provize vypočítaná orgány Společenství byla založena na přímém svědectví ukazujícím na existenci takových funkcí. V této souvislosti byly vzaty v úvahu prodejní, režijní a správní náklady společnosti Steelex SA na prodej dotčeného výrobku vyrobeného společností NFP, stejně jako ziskové rozpětí udávané spolupracujícím dovozcem, který není ve spojení, spolupracujícím na šetření. Kromě toho byl NFP součástí jeho prodejů do Společenství společností Steelex SA prostřednictvím obchodníka, který není ve spojení, se sídlem v jiné třetí zemi. U těchto prodejů bylo kromě provize pro Steelex SA považováno za přiměřené provést úpravu o provizi pro obchodníka, který není ve spojení, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, neboť tento obchodník měl rovněž funkci podobnou funkci zprostředkovatele pracujícího na základě provize. Tato provize byla stanovena na základě vypočítaného zvýšení ceny dotčených prodejů.

| (77) | Jeden ukrajinský vyvážející výrobce požadoval úpravu přepočtu měn v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tento požadavek se zakládal na fluktuaci mezi směnným kurzem k datu vystavení faktury a směnným kurzem k datu provedení platby. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že datum vystavení faktury je v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení považováno za datum prodeje a použitý směnný kurz by tedy měl být směnným kurzem platným k datu prodeje. Tento požadavek bylo proto nutno zamítnout. |
| --- | --- |

(77)

Jeden ukrajinský vyvážející výrobce požadoval úpravu přepočtu měn v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tento požadavek se zakládal na fluktuaci mezi směnným kurzem k datu vystavení faktury a směnným kurzem k datu provedení platby. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že datum vystavení faktury je v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení považováno za datum prodeje a použitý směnný kurz by tedy měl být směnným kurzem platným k datu prodeje. Tento požadavek bylo proto nutno zamítnout.

6.   Dumpingová rozpětí

6.1   Čínská lidová republika

| (78) | Vzhledem k tomu, že žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství ani individuální zacházení, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno pro celou ČLR za použití váženého faktoru pro hodnotu CIF každé skupiny výrobců, tj. spolupracujících i nespolupracujících. |
| --- | --- |

(78)

Vzhledem k tomu, že žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství ani individuální zacházení, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno pro celou ČLR za použití váženého faktoru pro hodnotu CIF každé skupiny výrobců, tj. spolupracujících i nespolupracujících.

| (79) | Za tímto účelem bylo dumpingové rozpětí nejdříve vypočteno pro spolupracující čínské vyvážející výrobce podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty srovnatelné země podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou podle typu výrobku tak, jak bylo výše stanoveno. |
| --- | --- |

(79)

Za tímto účelem bylo dumpingové rozpětí nejdříve vypočteno pro spolupracující čínské vyvážející výrobce podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty srovnatelné země podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou podle typu výrobku tak, jak bylo výše stanoveno.

| (80) | Je třeba poznamenat, že dovozy z ČLR spočívaly jak v SiMn s běžným obsahem uhlíku, tak v SiMn s nízkým obsahem uhlíku. Spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi však vyráběl pouze SiMn s běžným obsahem uhlíku. Proto byly ve srovnání použity pouze údaje týkající se tohoto společného typu výrobku. |
| --- | --- |

(80)

Je třeba poznamenat, že dovozy z ČLR spočívaly jak v SiMn s běžným obsahem uhlíku, tak v SiMn s nízkým obsahem uhlíku. Spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi však vyráběl pouze SiMn s běžným obsahem uhlíku. Proto byly ve srovnání použity pouze údaje týkající se tohoto společného typu výrobku.

| (81) | Dumpingové rozpětí bylo zadruhé stanoveno pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce na základě dostupných údajů v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Dumpingové rozpětí bylo zadruhé stanoveno pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce na základě dostupných údajů v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení.

| (82) | Aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla stanovena míra nedostatečné spolupráce. Za tímto účelem byl porovnán objem vývozů do Společenství uváděný spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci s celkovým objemem dovozů pocházejících z ČLR, a to na základě statistik Eurostatu o dovozu. Toto srovnání ukázalo, že úroveň spolupráce byla nízká, neboť vývozy spolupracujících výrobců představovaly méně než 29 % celkových dovozů Společenství z ČLR v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(82)

Aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla stanovena míra nedostatečné spolupráce. Za tímto účelem byl porovnán objem vývozů do Společenství uváděný spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci s celkovým objemem dovozů pocházejících z ČLR, a to na základě statistik Eurostatu o dovozu. Toto srovnání ukázalo, že úroveň spolupráce byla nízká, neboť vývozy spolupracujících výrobců představovaly méně než 29 % celkových dovozů Společenství z ČLR v průběhu období šetření.

| (83) | Proto byla úroveň dumpingu pro objemy vývozu nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců určena na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující vyvážející výrobce pro SiMn s běžným obsahem uhlíku. Tento přístup byl považován za vhodný, neboť neexistovaly žádné náznaky, že by některý nespolupracující výrobce prováděl dumping na nižší úrovni než spolupracující vyvážející výrobci. Proto bylo celostátní průměrné dumpingové rozpětí vypočítáno za použití váženého faktoru pro hodnotu CIF každé skupiny vývozců, tj. spolupracujících vývozců i nespolupracujících vývozců. Celostátní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením je tak 60,1 %. |
| --- | --- |

(83)

Proto byla úroveň dumpingu pro objemy vývozu nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců určena na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující vyvážející výrobce pro SiMn s běžným obsahem uhlíku. Tento přístup byl považován za vhodný, neboť neexistovaly žádné náznaky, že by některý nespolupracující výrobce prováděl dumping na nižší úrovni než spolupracující vyvážející výrobci. Proto bylo celostátní průměrné dumpingové rozpětí vypočítáno za použití váženého faktoru pro hodnotu CIF každé skupiny vývozců, tj. spolupracujících vývozců i nespolupracujících vývozců. Celostátní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením je tak 60,1 %.

6.2   Kazachstán

| (84) | Na základě podnětu, informací poskytnutých vyvážejícím výrobcem, které byly předloženy, a dalších statistických údajů se ukázalo, že OJSC Kazchrome je jediným kazašským vyvážejícím výrobcem silikomanganu. Vzhledem k tomu, že nebyly nalezeny žádné známky toho, že by se některý vyvážející výrobce záměrně zdržoval spolupráce, bylo považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na téže úrovni, jako byla úroveň pro OJSC Kazchrome. |
| --- | --- |

(84)

Na základě podnětu, informací poskytnutých vyvážejícím výrobcem, které byly předloženy, a dalších statistických údajů se ukázalo, že OJSC Kazchrome je jediným kazašským vyvážejícím výrobcem silikomanganu. Vzhledem k tomu, že nebyly nalezeny žádné známky toho, že by se některý vyvážející výrobce záměrně zdržoval spolupráce, bylo považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na téže úrovni, jako byla úroveň pro OJSC Kazchrome.

| (85) | Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením jsou proto stanovena takto:






  — | OJSC Kazchrome: 6,5 %, |
| --- | --- | --- |

(85)

Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením jsou proto stanovena takto:

—

OJSC Kazchrome: 6,5 %,

| — | všechny ostatní společnosti: 6,5 %. |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti: 6,5 %.

6.3   Ukrajina

| (86) | Na základě podnětu, informací poskytnutých vyvážejícími výrobci, které byly předloženy, a dalších statistických údajů byl učiněn závěr, že úroveň spolupráce je v případě Ukrajiny vyšší než 80 %. Proto bylo považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce v dotčené zemi. |
| --- | --- |

(86)

Na základě podnětu, informací poskytnutých vyvážejícími výrobci, které byly předloženy, a dalších statistických údajů byl učiněn závěr, že úroveň spolupráce je v případě Ukrajiny vyšší než 80 %. Proto bylo považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.

| (87) | Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením jsou proto stanovena takto:






  — | PJSC Nikopol Ferroalloys Plant: 39,1 %, |
| --- | --- | --- |

(87)

Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Společenství před proclením jsou proto stanovena takto:

—

PJSC Nikopol Ferroalloys Plant: 39,1 %,

| — | JSC Stakhanov Ferroalloys Plant: 53,4 %, |
| --- | --- |

—

JSC Stakhanov Ferroalloys Plant: 53,4 %,

| — | OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant: 56,7 %, |
| --- | --- |

—

OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant: 56,7 %,

| — | všechny ostatní společnosti: 56,7 %. |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti: 56,7 %.

D.   ÚJMA

1.   Obecně

| (88) | V roce 1998 byla uložena antidumpingová opatření na dovozy SiMn pocházejícího z ČLR a z Ukrajiny (nařízení (ES) č. 495/98 (3)). Platnost těchto opatření skončila počátkem března 2003. Proto na počátku posuzovaného období platila opatření na dovoz ze dvou z dotčených zemí. Tato skutečnost byla vzata v úvahu při provádění analýzy újmy. Jak je uvedeno níže ve 118. bodě odůvodnění, vývoj rentability jasně naznačuje, že odstranění antidumpingových opatření v březnu 2003 významně neovlivnilo situaci výrobního odvětví Společenství v následujícím období. Došlo se tedy k závěru, že na rozdíl od tvrzení některých zúčastněných stran může být rok 2002 považován za základ pro výpočet indexů uvedených v 93.–141. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(88)

V roce 1998 byla uložena antidumpingová opatření na dovozy SiMn pocházejícího z ČLR a z Ukrajiny (nařízení (ES) č. 495/98 (3)). Platnost těchto opatření skončila počátkem března 2003. Proto na počátku posuzovaného období platila opatření na dovoz ze dvou z dotčených zemí. Tato skutečnost byla vzata v úvahu při provádění analýzy újmy. Jak je uvedeno níže ve 118. bodě odůvodnění, vývoj rentability jasně naznačuje, že odstranění antidumpingových opatření v březnu 2003 významně neovlivnilo situaci výrobního odvětví Společenství v následujícím období. Došlo se tedy k závěru, že na rozdíl od tvrzení některých zúčastněných stran může být rok 2002 považován za základ pro výpočet indexů uvedených v 93.–141. bodě odůvodnění.

| (89) | SiMn je klíčovou surovinou používanou pro výrobu oceli. Výrazné zvýšení poptávky po oceli, které začalo koncem roku 2003 a pokračovalo v průběhu první poloviny roku 2004, bylo celosvětové, avšak především se projevilo v Asii. To ve spojení s nedostatečnou výrobou SiMn v Asii vyústilo ve zvýšenou celosvětovou poptávku po SiMn a vedlo k bezpříkladnému zvyšování ceny v roce 2004. Při provádění analýzy újmy bylo třeba vzít v úvahu tyto neobvyklé okolnosti, aby bylo zajištěno, že neovlivní nepatřičně obraz újmy. |
| --- | --- |

(89)

SiMn je klíčovou surovinou používanou pro výrobu oceli. Výrazné zvýšení poptávky po oceli, které začalo koncem roku 2003 a pokračovalo v průběhu první poloviny roku 2004, bylo celosvětové, avšak především se projevilo v Asii. To ve spojení s nedostatečnou výrobou SiMn v Asii vyústilo ve zvýšenou celosvětovou poptávku po SiMn a vedlo k bezpříkladnému zvyšování ceny v roce 2004. Při provádění analýzy újmy bylo třeba vzít v úvahu tyto neobvyklé okolnosti, aby bylo zajištěno, že neovlivní nepatřičně obraz újmy.

2.   Výroba Společenství a výrobní odvětví Společenství

| (90) | Ve Společenství vyrábí obdobný výrobek pět výrobců. Produkce těchto pěti výrobců Společenství je tedy považována za výrobu Společenství podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(90)

Ve Společenství vyrábí obdobný výrobek pět výrobců. Produkce těchto pěti výrobců Společenství je tedy považována za výrobu Společenství podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (91) | Z těchto pěti výrobců celkem čtyři, kteří jsou členy sdružení, které podalo podnět, uvedli svůj zájem spolupracovat na řízení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení a řádně spolupracovali při šetření. Bylo zjištěno, že tito čtyři výrobci představují převážnou část, v tomto případě přibližně 88 %, celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství. Tito čtyři spolupracující výrobci tedy představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž dále označováni jako „výrobní odvětví Společenství“. Zbývající výrobce Společenství bude dále označován jako „další výrobce ve Společenství“. Tento další výrobce Společenství proti podnětu neprotestoval. |
| --- | --- |

(91)

Z těchto pěti výrobců celkem čtyři, kteří jsou členy sdružení, které podalo podnět, uvedli svůj zájem spolupracovat na řízení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení a řádně spolupracovali při šetření. Bylo zjištěno, že tito čtyři výrobci představují převážnou část, v tomto případě přibližně 88 %, celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství. Tito čtyři spolupracující výrobci tedy představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž dále označováni jako „výrobní odvětví Společenství“. Zbývající výrobce Společenství bude dále označován jako „další výrobce ve Společenství“. Tento další výrobce Společenství proti podnětu neprotestoval.

3.   Spotřeba Společenství

| (92) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu vlastní výroby výrobního odvětví Společenství, s ohledem na změny v úrovni zásob, údajů o objemu dovozu a vývozu na trhu Společenství poskytnutých Eurostatem, a co se týče dalšího výrobce Společenství, na základě odhadů výrobců výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(92)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu vlastní výroby výrobního odvětví Společenství, s ohledem na změny v úrovni zásob, údajů o objemu dovozu a vývozu na trhu Společenství poskytnutých Eurostatem, a co se týče dalšího výrobce Společenství, na základě odhadů výrobců výrobního odvětví Společenství.

| (93) | V období šetření vzrostl trh Společenství u dotčeného výrobku a obdobných výrobků oproti roku 2002 přibližně o 9 %, tj. na přibližně 914 000 tun. V posuzovaném období se spotřeba zvýšila na nejvyšší hodnotu v roce 2004, kdy byla o 14 % vyšší než v roce 2002, ale v následujících dvou letech se snížila. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba ES (tuny) | 835 419 | 882 607 | 953 692 | 921 654 | 914 240 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 106 | 114 | 110 | 109 |

(93)

V období šetření vzrostl trh Společenství u dotčeného výrobku a obdobných výrobků oproti roku 2002 přibližně o 9 %, tj. na přibližně 914 000 tun. V posuzovaném období se spotřeba zvýšila na nejvyšší hodnotu v roce 2004, kdy byla o 14 % vyšší než v roce 2002, ale v následujících dvou letech se snížila.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Celková spotřeba ES (tuny)

835 419

882 607

953 692

921 654

914 240

Index (2002 = 100)

100

106

114

110

109

4.   Dovozy z dotčených zemí

a)   Souhrnné hodnocení účinků dotčených dovozů

| (94) | Komise zvažovala, zda by měly být dovozy z dotčených zemí hodnoceny souhrnně na základě kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(94)

Komise zvažovala, zda by měly být dovozy z dotčených zemí hodnoceny souhrnně na základě kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (95) | Dumpingové rozpětí zjištěné pro každou z dotčených zemí bylo nad minimální prahovou hodnotou de minimis, objem dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný a souhrnné hodnocení mohlo být považováno za vhodné z hlediska podmínek hospodářské soutěže mezi dovozy z dotčených zemí a obdobným výrobkem ze Společenství. Tyto podobné podmínky hospodářské soutěže dokládala skutečnost, že dotčený výrobek dovážený z dotčených zemí a obdobný výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství byly podobné a byly distribuovány prostřednictvím stejných obchodních kanálů. Kromě toho veškeré objemy dovozu byly značné a představovaly významný podíl na trhu. Nicméně, vzhledem k neexistenci cenového podbízení dovozem z Ukrajiny, jak je uvedeno ve 104. bodě odůvodnění, se má za to, že účinek dovozů z Ukrajiny by měl být posouzen samostatně. |
| --- | --- |

(95)

Dumpingové rozpětí zjištěné pro každou z dotčených zemí bylo nad minimální prahovou hodnotou de minimis, objem dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný a souhrnné hodnocení mohlo být považováno za vhodné z hlediska podmínek hospodářské soutěže mezi dovozy z dotčených zemí a obdobným výrobkem ze Společenství. Tyto podobné podmínky hospodářské soutěže dokládala skutečnost, že dotčený výrobek dovážený z dotčených zemí a obdobný výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství byly podobné a byly distribuovány prostřednictvím stejných obchodních kanálů. Kromě toho veškeré objemy dovozu byly značné a představovaly významný podíl na trhu. Nicméně, vzhledem k neexistenci cenového podbízení dovozem z Ukrajiny, jak je uvedeno ve 104. bodě odůvodnění, se má za to, že účinek dovozů z Ukrajiny by měl být posouzen samostatně.

| (96) | Vyvážející výrobce v Kazachstánu tvrdil, že Kazachstán by neměl být sdružován s ČLR pro účely posouzení újmy vzhledem k jejímu naprosto odlišnému tržnímu chování. Tento vyvážející výrobce tvrdil mimo jiné, že vývoj kazašských objemů dovozu, hodnot a podílu na trhu Společenství je odlišný od ostatních dotčených zemí, a že je rozdíl ve skladbě výrobků. S ohledem na to se potvrzuje, že pokud jde o Kazachstán, došlo v průběhu posuzovaného období k celkovému poklesu objemu dovozů a podílu na trhu (podíl na trhu byl v roce 2002 5,8 % a v průběhu období šetření 4,6 %). Jak objem, tak podíl kazašských dovozů na trhu byl ovšem v průběhu posuzovaného období relativně stálý a držel se na úrovni, kterou nelze považovat za bezvýznamnou. Kromě toho šetření prokázalo, že vývoj cen kazašských dovozů není výrazně odlišný od vývoje cen dovozů z jiných dotčených zemí. Proto, i ve světle úvah uvedených v 73.–75. bodě odůvodnění nelze dojít k závěru, že by se tržní chování u dovozů z ČLR a z Kazachstánu naprosto lišilo, a žádost by tedy měla být zamítnuta. |
| --- | --- |

(96)

Vyvážející výrobce v Kazachstánu tvrdil, že Kazachstán by neměl být sdružován s ČLR pro účely posouzení újmy vzhledem k jejímu naprosto odlišnému tržnímu chování. Tento vyvážející výrobce tvrdil mimo jiné, že vývoj kazašských objemů dovozu, hodnot a podílu na trhu Společenství je odlišný od ostatních dotčených zemí, a že je rozdíl ve skladbě výrobků. S ohledem na to se potvrzuje, že pokud jde o Kazachstán, došlo v průběhu posuzovaného období k celkovému poklesu objemu dovozů a podílu na trhu (podíl na trhu byl v roce 2002 5,8 % a v průběhu období šetření 4,6 %). Jak objem, tak podíl kazašských dovozů na trhu byl ovšem v průběhu posuzovaného období relativně stálý a držel se na úrovni, kterou nelze považovat za bezvýznamnou. Kromě toho šetření prokázalo, že vývoj cen kazašských dovozů není výrazně odlišný od vývoje cen dovozů z jiných dotčených zemí. Proto, i ve světle úvah uvedených v 73.–75. bodě odůvodnění nelze dojít k závěru, že by se tržní chování u dovozů z ČLR a z Kazachstánu naprosto lišilo, a žádost by tedy měla být zamítnuta.

| (97) | Ve světle výše uvedeného bylo zváženo, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna u ČLR a Kazachstánu. Dovozy z těchto dvou dotčených zemí byly proto přezkoumány souhrnně, zatímco dovozy z Ukrajiny byly posuzovány samostatně. |
| --- | --- |

(97)

Ve světle výše uvedeného bylo zváženo, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna u ČLR a Kazachstánu. Dovozy z těchto dvou dotčených zemí byly proto přezkoumány souhrnně, zatímco dovozy z Ukrajiny byly posuzovány samostatně.

b)   Objem

| (98) | Objem dovozů dotčeného výrobku z ČLR a Kazachstánu do Společenství soustavně vzrůstal z přibližně 48 000 tun v roce 2002 na přibližně 162 000 tun v roce 2004, poté v průběhu období šetření poklesl na přibližně 96 000 tun. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl objem dovozů z těchto zemí o 99 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů z ČLR a z Kazachstánu
  (tuny) | 48 091 | 66 509 | 162 227 | 142 993 | 95 491 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 138 | 337 | 297 | 199 |
| Podíl dovozů z ČLR a z Kazachstánu na trhu | 5,8 % | 7,5 % | 17,0 % | 15,5 % | 10,4 % |
| Cena dovozů z ČLR a z Kazachstánu (EUR/tuna) | 462 | 464 | 829 | 689 | 564 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 179 | 149 | 122 |

(98)

Objem dovozů dotčeného výrobku z ČLR a Kazachstánu do Společenství soustavně vzrůstal z přibližně 48 000 tun v roce 2002 na přibližně 162 000 tun v roce 2004, poté v průběhu období šetření poklesl na přibližně 96 000 tun. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl objem dovozů z těchto zemí o 99 %.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Objem dovozů z ČLR a z Kazachstánu

(tuny)

48 091

66 509

162 227

142 993

95 491

Index (2002 = 100)

100

138

337

297

199

Podíl dovozů z ČLR a z Kazachstánu na trhu

5,8 %

7,5 %

17,0 %

15,5 %

10,4 %

Cena dovozů z ČLR a z Kazachstánu (EUR/tuna)

462

464

829

689

564

Index (2002 = 100)

100

101

179

149

122

| (99) | Objem dovozů dotčeného výrobku z Ukrajiny do Společenství lehce poklesl z přibližně 154 000 tun v roce 2002 na přibližně 138 000 tun v letech 2003 a 2004, poté vzrostl na přibližně 180 000 tun v roce 2005 a na přibližně 210 000 tun v průběhu období šetření. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl objem dovozů z těchto zemí o 36 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů z Ukrajiny (tuny) | 154 391 | 137 683 | 137 514 | 179 993 | 210 302 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 89 | 89 | 117 | 136 |
| Podíl dovozů z Ukrajiny na trhu | 18,5 % | 15,6 % | 14,4 % | 19,5 % | 23,0 % |
| Cena dovozů z Ukrajiny (EUR/tuna) | 508 | 490 | 912 | 602 | 550 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 97 | 180 | 118 | 108 |

(99)

Objem dovozů dotčeného výrobku z Ukrajiny do Společenství lehce poklesl z přibližně 154 000 tun v roce 2002 na přibližně 138 000 tun v letech 2003 a 2004, poté vzrostl na přibližně 180 000 tun v roce 2005 a na přibližně 210 000 tun v průběhu období šetření. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl objem dovozů z těchto zemí o 36 %.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Objem dovozů z Ukrajiny (tuny)

154 391

137 683

137 514

179 993

210 302

Index (2002 = 100)

100

89

89

117

136

Podíl dovozů z Ukrajiny na trhu

18,5 %

15,6 %

14,4 %

19,5 %

23,0 %

Cena dovozů z Ukrajiny (EUR/tuna)

508

490

912

602

550

Index (2002 = 100)

100

97

180

118

108

c)   Podíl na trhu

| (100) | Podíl dovozů z ČLR a z Kazachstánu na trhu dosáhl v roce 2002 5,8 %. V roce 2003 vzrostl a znovu vzrostl v roce 2004, kdy dosáhl 17 %. V roce 2005 podíl na trhu lehce poklesl na 15,5 % a znovu poklesl v průběhu období šetření na 10,4 %. Celkově mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl podíl na trhu o 4,6 procentních bodů na téměř dvojnásobek oproti roku 2002. |
| --- | --- |

(100)

Podíl dovozů z ČLR a z Kazachstánu na trhu dosáhl v roce 2002 5,8 %. V roce 2003 vzrostl a znovu vzrostl v roce 2004, kdy dosáhl 17 %. V roce 2005 podíl na trhu lehce poklesl na 15,5 % a znovu poklesl v průběhu období šetření na 10,4 %. Celkově mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl podíl na trhu o 4,6 procentních bodů na téměř dvojnásobek oproti roku 2002.

| (101) | Podíl dovozů z Ukrajiny na trhu dosáhl v roce 2002 18,5 %. V roce 2003 poklesl a znovu poklesl v roce 2004, kdy dosáhl 14,4 %. V roce 2005 podíl na trhu stoupl na 19,5 % a v období šetření se znovu zvýšil na 23,0 %. Celkově mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl podíl na trhu o 4,5 procentních bodů. |
| --- | --- |

(101)

Podíl dovozů z Ukrajiny na trhu dosáhl v roce 2002 18,5 %. V roce 2003 poklesl a znovu poklesl v roce 2004, kdy dosáhl 14,4 %. V roce 2005 podíl na trhu stoupl na 19,5 % a v období šetření se znovu zvýšil na 23,0 %. Celkově mezi rokem 2002 a obdobím šetření vzrostl podíl na trhu o 4,5 procentních bodů.

d)   Ceny

i)   Vývoj cen

| (102) | V roce 2004 vzrostly ceny SiMn celosvětově na mimořádnou úroveň v důsledku neobvykle vysoké poptávky a malých zásob, jak bylo vysvětleno v 89. bodě odůvodnění. To se odráží v cenách dovozů z dotčených zemí z tohoto roku a částečně z roku 2005. Neovlivnilo to ovšem ceny v období šetření. Celkově vzrostla průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a z Kazachstánu o 22 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, zatímco průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny vzrostla o 8 % v tomtéž období. |
| --- | --- |

(102)

V roce 2004 vzrostly ceny SiMn celosvětově na mimořádnou úroveň v důsledku neobvykle vysoké poptávky a malých zásob, jak bylo vysvětleno v 89. bodě odůvodnění. To se odráží v cenách dovozů z dotčených zemí z tohoto roku a částečně z roku 2005. Neovlivnilo to ovšem ceny v období šetření. Celkově vzrostla průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a z Kazachstánu o 22 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, zatímco průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny vzrostla o 8 % v tomtéž období.

ii)   Cenové podbízení

| (103) | U jednotlivých typů výrobku bylo provedeno porovnání průměrných prodejních cen vyvážejícího výrobce a výrobního odvětví Společenství. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, s cenami spolupracujících vyvážejících výrobců dotčených zemí. Podle potřeby byly provedeny úpravy, které vzaly v úvahu rozdíly v úrovni obchodu a v kvalitě výrobků. |
| --- | --- |

(103)

U jednotlivých typů výrobku bylo provedeno porovnání průměrných prodejních cen vyvážejícího výrobce a výrobního odvětví Společenství. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, s cenami spolupracujících vyvážejících výrobců dotčených zemí. Podle potřeby byly provedeny úpravy, které vzaly v úvahu rozdíly v úrovni obchodu a v kvalitě výrobků.

| (104) | Porovnáním bylo zjištěno, že během období šetření docházelo u SiMn pocházejícího jak z ČLR, tak i z Kazachstánu prodávaného ve Společenství k cenovému podbízení cen výrobního odvětví Společenství o 4,5 %, celkově tedy o 4,5 % na základě váženého průměru. Ceny dovozů z Ukrajiny byly na srovnatelné úrovni s cenami výrobního odvětví Společenství (tj. žádné cenové podbízení). |
| --- | --- |

(104)

Porovnáním bylo zjištěno, že během období šetření docházelo u SiMn pocházejícího jak z ČLR, tak i z Kazachstánu prodávaného ve Společenství k cenovému podbízení cen výrobního odvětví Společenství o 4,5 %, celkově tedy o 4,5 % na základě váženého průměru. Ceny dovozů z Ukrajiny byly na srovnatelné úrovni s cenami výrobního odvětví Společenství (tj. žádné cenové podbízení).

| (105) | S cílem zajistit, aby byly při výpočtu podbízení ceny srovnávány na stejné obchodní úrovni, byly srovnávány ceny ze závodu výrobního odvětví Společenství s cenami dováženého zboží v okamžiku, kdy fyzicky vstoupí na území Společenství, řádně upravenými o náklady na vykládku a proclení. Jedna zúčastněná strana zpochybnila použitou metodiku, pokud jde o kazašskou společnost, a požadovala, aby základem pro výpočet ceny dovozů byla cena CIF při proclení v přístavech EU, nikoli cena dovezeného zboží v okamžiku, kdy fyzicky vstoupí na území Společenství (v tomto případě na pozemní hranici v Litvě). Nebyl předložen žádný přesvědčivý argument, který by podpořil potřebu použít jinou metodu výpočtu u této společnosti. Je třeba naopak poznamenat, že ceny CIF při proclení kazašských dovozů zahrnují významnou částku týkající se nákladů na dopravu poté, co zboží překročilo hranici Společenství v Litvě, a jejich srovnávání s cenami výrobního odvětví Společenství ze závodu by bylo pro ceny ze závodu diskriminační, neboť ceny ze závodu nezahrnují náklady na dopravu. Byl proto učiněn závěr, že použitá metodika je nejvhodnější, a požadavek je tedy zamítnut. |
| --- | --- |

(105)

S cílem zajistit, aby byly při výpočtu podbízení ceny srovnávány na stejné obchodní úrovni, byly srovnávány ceny ze závodu výrobního odvětví Společenství s cenami dováženého zboží v okamžiku, kdy fyzicky vstoupí na území Společenství, řádně upravenými o náklady na vykládku a proclení. Jedna zúčastněná strana zpochybnila použitou metodiku, pokud jde o kazašskou společnost, a požadovala, aby základem pro výpočet ceny dovozů byla cena CIF při proclení v přístavech EU, nikoli cena dovezeného zboží v okamžiku, kdy fyzicky vstoupí na území Společenství (v tomto případě na pozemní hranici v Litvě). Nebyl předložen žádný přesvědčivý argument, který by podpořil potřebu použít jinou metodu výpočtu u této společnosti. Je třeba naopak poznamenat, že ceny CIF při proclení kazašských dovozů zahrnují významnou částku týkající se nákladů na dopravu poté, co zboží překročilo hranici Společenství v Litvě, a jejich srovnávání s cenami výrobního odvětví Společenství ze závodu by bylo pro ceny ze závodu diskriminační, neboť ceny ze závodu nezahrnují náklady na dopravu. Byl proto učiněn závěr, že použitá metodika je nejvhodnější, a požadavek je tedy zamítnut.

5.   Situace výrobního odvětví Společenství

| (106) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(106)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství.

a)   Výroba

| (107) | Z úrovně přibližně 241 000 tun v roce 2002 vzrostla výroba výrobního odvětví Společenství na vrcholný objem přibližně 255 000 tun v roce 2004 v důsledku mimořádné poptávky, jak bylo vysvětleno v 89. bodě odůvodnění, poté poklesla v roce 2005 a lehce vzrostla v období šetření. Celkově výroba poklesla během posuzovaného období o 6 % na přibližně 226 000 tun v období šetření. Je třeba poznamenat, že jeden výrobce ve Společenství zastavil výrobu SiMn v roce 2003 a po většinu období šetření. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (tuny) | 241 784 | 220 073 | 255 671 | 221 402 | 226 142 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 91 | 106 | 92 | 94 |

(107)

Z úrovně přibližně 241 000 tun v roce 2002 vzrostla výroba výrobního odvětví Společenství na vrcholný objem přibližně 255 000 tun v roce 2004 v důsledku mimořádné poptávky, jak bylo vysvětleno v 89. bodě odůvodnění, poté poklesla v roce 2005 a lehce vzrostla v období šetření. Celkově výroba poklesla během posuzovaného období o 6 % na přibližně 226 000 tun v období šetření. Je třeba poznamenat, že jeden výrobce ve Společenství zastavil výrobu SiMn v roce 2003 a po většinu období šetření.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Výroba (tuny)

241 784

220 073

255 671

221 402

226 142

Index (2002 = 100)

100

91

106

92

94

b)   Kapacita a míra využití kapacity

| (108) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství byla v průběhu celého posuzovaného období stabilní na úrovni přibližně 325 000 tun. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (tuny) | 325 226 | 325 537 | 325 254 | 326 068 | 326 696 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využití kapacity | 74 % | 68 % | 79 % | 68 % | 69 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 91 | 106 | 91 | 93 |

(108)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství byla v průběhu celého posuzovaného období stabilní na úrovni přibližně 325 000 tun.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Výrobní kapacita (tuny)

325 226

325 537

325 254

326 068

326 696

Index (2002 = 100)

100

100

100

100

100

Využití kapacity

74 %

68 %

79 %

68 %

69 %

Index (2002 = 100)

100

91

106

91

93

| (109) | Míra využití kapacity byla v roce 2002 74 %. V roce 2003 poklesla na 68 %, v roce 2004 znovu vzrostla na 79 % a poté poklesla na 69 % v období šetření. To odráží rozdíly v objemu výroby, jak je popsáno ve 107. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(109)

Míra využití kapacity byla v roce 2002 74 %. V roce 2003 poklesla na 68 %, v roce 2004 znovu vzrostla na 79 % a poté poklesla na 69 % v období šetření. To odráží rozdíly v objemu výroby, jak je popsáno ve 107. bodě odůvodnění.

c)   Zásoby

| (110) | Úroveň konečných zásob výrobního odvětví Společenství poklesla v roce 2003 o 45 %, avšak v roce 2004 se vrátila téměř na tutéž úroveň jako v roce 2002. Prudký pokles zásob na konci roku 2003 byl způsoben mimořádným zvýšením poptávky uvedeným v 89. bodě odůvodnění. Konečné zásoby poté vzrostly v roce 2005 o 22 % a následně v období šetření výrazně poklesly na úroveň o 30 % nižší než v roce 2002. Tento celkový pokles konečných zásob byl způsoben skutečností, že objem prodeje výrobního odvětví Společenství v ES zůstal celkově stabilní (viz 111. bod odůvodnění) bez ohledu na pokles výroby popsaný ve 107. bodě odůvodnění. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečné zásoby (tuny) | 21 017 | 11 561 | 20 983 | 25 682 | 14 618 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 55 | 100 | 122 | 70 |

(110)

Úroveň konečných zásob výrobního odvětví Společenství poklesla v roce 2003 o 45 %, avšak v roce 2004 se vrátila téměř na tutéž úroveň jako v roce 2002. Prudký pokles zásob na konci roku 2003 byl způsoben mimořádným zvýšením poptávky uvedeným v 89. bodě odůvodnění. Konečné zásoby poté vzrostly v roce 2005 o 22 % a následně v období šetření výrazně poklesly na úroveň o 30 % nižší než v roce 2002. Tento celkový pokles konečných zásob byl způsoben skutečností, že objem prodeje výrobního odvětví Společenství v ES zůstal celkově stabilní (viz 111. bod odůvodnění) bez ohledu na pokles výroby popsaný ve 107. bodě odůvodnění.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Konečné zásoby (tuny)

21 017

11 561

20 983

25 682

14 618

Index (2002 = 100)

100

55

100

122

70

d)   Objem prodejů

| (111) | Objem prodejů vlastní výroby výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství v průběhu období šetření byl přibližně 227 000 tun, tedy stejně jako v roce 2002. Nicméně objem prodejů v roce 2003 byl o 6 % a v roce 2005 o 8 % nižší. V roce 2004 byl objem prodejů vyšší, na úrovni 104 % oproti roku 2002 a na úrovni v období šetření, objasněné již v 89. bodě odůvodnění. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodejů ES odběratelům
  (tuny) | 227 571 | 213 778 | 236 494 | 208 687 | 227 690 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 104 | 92 | 100 |

(111)

Objem prodejů vlastní výroby výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství v průběhu období šetření byl přibližně 227 000 tun, tedy stejně jako v roce 2002. Nicméně objem prodejů v roce 2003 byl o 6 % a v roce 2005 o 8 % nižší. V roce 2004 byl objem prodejů vyšší, na úrovni 104 % oproti roku 2002 a na úrovni v období šetření, objasněné již v 89. bodě odůvodnění.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Objem prodejů ES odběratelům

(tuny)

227 571

213 778

236 494

208 687

227 690

Index (2002 = 100)

100

94

104

92

100

e)   Podíl na trhu

| (112) | Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu poklesl z 27,2 % v roce 2002 na 24,2 % v roce 2003, poté opět stoupl na 24,8 % v roce 2004. V roce 2005 poklesl podíl na trhu na 22,6 %. V období šetření se poněkud zvýšil na 24,9 %. V posuzovaném období ztratilo výrobní odvětví Společenství 2,3 procentních bodů podílu na trhu. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu | 27,2 % | 24,2 % | 24,8 % | 22,6 % | 24,9 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 89 | 91 | 83 | 91 |

(112)

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu poklesl z 27,2 % v roce 2002 na 24,2 % v roce 2003, poté opět stoupl na 24,8 % v roce 2004. V roce 2005 poklesl podíl na trhu na 22,6 %. V období šetření se poněkud zvýšil na 24,9 %. V posuzovaném období ztratilo výrobní odvětví Společenství 2,3 procentních bodů podílu na trhu.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu

27,2 %

24,2 %

24,8 %

22,6 %

24,9 %

Index (2002 = 100)

100

89

91

83

91

f)   Růst

| (113) | Mezi rokem 2002 a obdobím šetření, kdy spotřeba Společenství stoupla o 9 procentních bodů, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství nestoupl a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se snížil o 2,3 procentních bodů. Na druhou stranu objem prodejů a podíl na trhu ČLR a Ukrajiny za totéž období vzrostl. Lze tedy dojít k závěru, že výrobní odvětví Společenství nemohlo využít růstu na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(113)

Mezi rokem 2002 a obdobím šetření, kdy spotřeba Společenství stoupla o 9 procentních bodů, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství nestoupl a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se snížil o 2,3 procentních bodů. Na druhou stranu objem prodejů a podíl na trhu ČLR a Ukrajiny za totéž období vzrostl. Lze tedy dojít k závěru, že výrobní odvětví Společenství nemohlo využít růstu na trhu Společenství.

g)   Zaměstnanost

| (114) | Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství nejprve poklesla o 32 % mezi lety 2002 a 2003, vzrostla o 27 procentních bodů v roce 2004, poté poklesla o 13 procentních bodů v roce 2005 a o dalších 26 procentních bodů v období šetření. V posuzovaném období zůstával objem výroby relativně stabilní s výkyvy od 91 do 106 % oproti úrovni roku 2002. Pro jednoho výrobce, který v období šetření zastavil výrobu SiMn, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění, však byla změna v objemu výroby v posuzovaném období výraznější a změny v zaměstnanosti to odrážejí. Celkově poklesla zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství o 44 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, tj. z přibližně 700 osob na přibližně 400 osob. To ukazuje, že výrobní odvětví Společenství zvýšilo výkonnost, neboť objem výroby se za totéž období snížil pouze o 6 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (osoby) | 702 | 475 | 668 | 577 | 391 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 68 | 95 | 82 | 56 |

(114)

Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství nejprve poklesla o 32 % mezi lety 2002 a 2003, vzrostla o 27 procentních bodů v roce 2004, poté poklesla o 13 procentních bodů v roce 2005 a o dalších 26 procentních bodů v období šetření. V posuzovaném období zůstával objem výroby relativně stabilní s výkyvy od 91 do 106 % oproti úrovni roku 2002. Pro jednoho výrobce, který v období šetření zastavil výrobu SiMn, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění, však byla změna v objemu výroby v posuzovaném období výraznější a změny v zaměstnanosti to odrážejí. Celkově poklesla zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství o 44 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, tj. z přibližně 700 osob na přibližně 400 osob. To ukazuje, že výrobní odvětví Společenství zvýšilo výkonnost, neboť objem výroby se za totéž období snížil pouze o 6 %.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Zaměstnanost (osoby)

702

475

668

577

391

Index (2002 = 100)

100

68

95

82

56

h)   Produktivita

| (115) | Produktivita pracovníků výrobního odvětví Společenství měřená jako výstup (tuny) na zaměstnance za rok počínaje úrovní 344 tun na zaměstnance vzrůstala v posuzovaném období, kromě roku 2004, a skončila v období šetření na úrovni o 68 % vyšší než v roce 2002. To odráží skutečnost, že zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 44 %, zatímco výroba poklesla pouze o 6 %. Ke zvýšení produktivity došlo částečně díky skutečnosti, že snižování počtu pracovních míst bylo větší u těch výrobců ve Společenství, u nichž byla v počátku produktivita relativně nízká. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (tuny/zaměstnanec) | 344 | 463 | 383 | 384 | 578 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 135 | 111 | 111 | 168 |

(115)

Produktivita pracovníků výrobního odvětví Společenství měřená jako výstup (tuny) na zaměstnance za rok počínaje úrovní 344 tun na zaměstnance vzrůstala v posuzovaném období, kromě roku 2004, a skončila v období šetření na úrovni o 68 % vyšší než v roce 2002. To odráží skutečnost, že zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 44 %, zatímco výroba poklesla pouze o 6 %. Ke zvýšení produktivity došlo částečně díky skutečnosti, že snižování počtu pracovních míst bylo větší u těch výrobců ve Společenství, u nichž byla v počátku produktivita relativně nízká.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Produktivita (tuny/zaměstnanec)

344

463

383

384

578

Index (2002 = 100)

100

135

111

111

168

i)   Mzdy

| (116) | Průměrná mzda na zaměstnance vzrostla mezi lety 2002 a 2003 o 26 %, v roce 2004 zůstala na podobné úrovni, v roce 2005 se znovu zvýšila a v období šetření byla o 77 % vyšší než v roce 2002. Růst průměrných mzdových nákladů je částečně způsoben skutečností, že snižování počtu pracovních míst bylo větší u těch výrobců ve Společenství, u nichž byly v počátku průměrné mzdy relativně nízké. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční náklady práce na zaměstnance
  (EUR) | 17 602 | 22 102 | 21 636 | 22 459 | 31 092 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 126 | 123 | 128 | 177 |

(116)

Průměrná mzda na zaměstnance vzrostla mezi lety 2002 a 2003 o 26 %, v roce 2004 zůstala na podobné úrovni, v roce 2005 se znovu zvýšila a v období šetření byla o 77 % vyšší než v roce 2002. Růst průměrných mzdových nákladů je částečně způsoben skutečností, že snižování počtu pracovních míst bylo větší u těch výrobců ve Společenství, u nichž byly v počátku průměrné mzdy relativně nízké.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Roční náklady práce na zaměstnance

(EUR)

17 602

22 102

21 636

22 459

31 092

Index (2002 = 100)

100

126

123

128

177

j)   Faktory mající vliv na prodejní ceny

| (117) | Jednotkové ceny prodejů výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se celkově zvýšily o 14 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření. V roce 2004 byly ceny mimořádně vysoké v důsledku celosvětové neobvykle vysoké poptávky a nízkých zásob, což je uvedeno v 89. bodě odůvodnění. Dopad této situace přetrvával částečně do roku 2005, kdy se ceny vrátily na obvyklejší úroveň, avšak nakonec byly v období šetření o 14 % vyšší než v roce 2002. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu ES (EUR/tuna) | 521 | 526 | 928 | 640 | 593 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 178 | 123 | 114 |

(117)

Jednotkové ceny prodejů výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se celkově zvýšily o 14 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření. V roce 2004 byly ceny mimořádně vysoké v důsledku celosvětové neobvykle vysoké poptávky a nízkých zásob, což je uvedeno v 89. bodě odůvodnění. Dopad této situace přetrvával částečně do roku 2005, kdy se ceny vrátily na obvyklejší úroveň, avšak nakonec byly v období šetření o 14 % vyšší než v roce 2002.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Jednotková cena na trhu ES (EUR/tuna)

521

526

928

640

593

Index (2002 = 100)

100

101

178

123

114

k)   Ziskovost a návratnost investic

| (118) | Během posuzovaného období vzrostla ziskovost prodejů obdobného výrobku uskutečněných výrobním odvětvím Společenství, vyjádřená jako procento z čistého prodeje, z 0,8 % v roce 2002 na 3,1 % v roce 2003, mimořádně vzrostla na 37,2 % v roce 2004 v důsledku situace popsané v 89. bodě odůvodnění, vrátila se na 7 % v roce 2005 a na 2,5 % v období šetření. Ziskovost proto vzrostla o 1,7 procentního bodu mezi rokem 2002 a obdobím šetření. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojeni (% čistého prodeje) | 0,8 % | 3,1 % | 37,2 % | 7,0 % | 2,5 % |
| | 100 | 385 | 4 668 | 884 | 313 |
| Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic) | 3,6 % | 11,0 % | 410,2 % | 24,4 % | 10,4 % |
| | 100 | 303 | 11 252 | 668 | 284 |

(118)

Během posuzovaného období vzrostla ziskovost prodejů obdobného výrobku uskutečněných výrobním odvětvím Společenství, vyjádřená jako procento z čistého prodeje, z 0,8 % v roce 2002 na 3,1 % v roce 2003, mimořádně vzrostla na 37,2 % v roce 2004 v důsledku situace popsané v 89. bodě odůvodnění, vrátila se na 7 % v roce 2005 a na 2,5 % v období šetření. Ziskovost proto vzrostla o 1,7 procentního bodu mezi rokem 2002 a obdobím šetření.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Ziskovost prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojeni (% čistého prodeje)

0,8 %

3,1 %

37,2 %

7,0 %

2,5 %

100

385

4 668

884

313

Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)

3,6 %

11,0 %

410,2 %

24,4 %

10,4 %

100

303

11 252

668

284

| (119) | Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic v zásadě sledovala tendenci ziskovosti. Vzrostla z úrovně 3,6 % v roce 2002 na 11 % v roce 2003, mimořádně vzrostla na 410 % v roce 2004, vrátila se na 24 % v roce 2005 a nakonec dosáhla 10,4 % v období šetření, takže se během posuzovaného období zvýšila o 6,8 procentních bodů. |
| --- | --- |

(119)

Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic v zásadě sledovala tendenci ziskovosti. Vzrostla z úrovně 3,6 % v roce 2002 na 11 % v roce 2003, mimořádně vzrostla na 410 % v roce 2004, vrátila se na 24 % v roce 2005 a nakonec dosáhla 10,4 % v období šetření, takže se během posuzovaného období zvýšila o 6,8 procentních bodů.

l)   Peněžní tok a schopnost shromáždění kapitálu

| (120) | Čistý peněžní tok z provozních činností byl v roce 2002 téměř nulový. Vzrostl na přibližně 9 milionů EUR v roce 2003, na 83 milionů EUR v roce 2004, poté se vrátil na přibližně 16 milionů EUR v roce 2005 a na 17 milionů v období šetření. Neexistovaly žádné náznaky, že výrobní odvětví Společenství má obtíže se shromažďováním kapitálu. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (EUR) | 132 | 9 551 | 83 701 | 16 445 | 17 092 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 7 214 | 63 220 | 12 421 | 12 910 |

(120)

Čistý peněžní tok z provozních činností byl v roce 2002 téměř nulový. Vzrostl na přibližně 9 milionů EUR v roce 2003, na 83 milionů EUR v roce 2004, poté se vrátil na přibližně 16 milionů EUR v roce 2005 a na 17 milionů v období šetření. Neexistovaly žádné náznaky, že výrobní odvětví Společenství má obtíže se shromažďováním kapitálu.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Peněžní tok (EUR)

132

9 551

83 701

16 445

17 092

Index (2002 = 100)

100

7 214

63 220

12 421

12 910

m)   Investice

| (121) | Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby obdobného výrobku vzrostly mezi roky 2002 a 2003 pětinásobně, poté se v roce 2004 vrátily přibližně na úroveň roku 2002. Investice vzrostly opět přibližně osminásobně mezi roky 2004 a 2005 a poté v období šetření lehce poklesly. Celkově investice vzrostly mezi rokem 2002 a obdobím šetření o 900 %. Investice výrobního odvětví Společenství lze připisovat zejména jednomu výrobci ve Společenství a bylo zjištěno, že investice sloužily k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli ke zvýšení kapacity. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (000 EUR) | 1 528 | 8 376 | 2 351 | 17 365 | 15 333 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 548 | 154 | 1 136 | 1 003 |

(121)

Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby obdobného výrobku vzrostly mezi roky 2002 a 2003 pětinásobně, poté se v roce 2004 vrátily přibližně na úroveň roku 2002. Investice vzrostly opět přibližně osminásobně mezi roky 2004 a 2005 a poté v období šetření lehce poklesly. Celkově investice vzrostly mezi rokem 2002 a obdobím šetření o 900 %. Investice výrobního odvětví Společenství lze připisovat zejména jednomu výrobci ve Společenství a bylo zjištěno, že investice sloužily k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli ke zvýšení kapacity.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Čisté investice (000 EUR)

1 528

8 376

2 351

17 365

15 333

Index (2002 = 100)

100

548

154

1 136

1 003

n)   Rozsah dumpingového rozpětí

| (122) | Vezmeme-li v úvahu objem, podíl na trhu a ceny dovozů z dotčených zemí, nemůže být vliv rozsahu stávajícího dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství považován za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(122)

Vezmeme-li v úvahu objem, podíl na trhu a ceny dovozů z dotčených zemí, nemůže být vliv rozsahu stávajícího dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství považován za zanedbatelný.

o)   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (123) | Jak bylo uvedeno v 88. bodě odůvodnění, vývoj ziskovosti jasně ukazuje, že odstranění antidumpingových opatření na SiMn v březnu 2003 neovlivnilo významně situaci výrobního odvětví Společenství v následujícím období. |
| --- | --- |

(123)

Jak bylo uvedeno v 88. bodě odůvodnění, vývoj ziskovosti jasně ukazuje, že odstranění antidumpingových opatření na SiMn v březnu 2003 neovlivnilo významně situaci výrobního odvětví Společenství v následujícím období.

6.   Závěr o újmě

| (124) | V souvislosti s rostoucí spotřebou se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil v průběhu posuzovaného období o 2,3 procentních bodů na 24,9 %. Zároveň se snížila výroba o 6 % a využití kapacit rovněž pokleslo o 5 procentních bodů. Kromě toho muselo výrobní odvětví Společenství propustit řadu zaměstnanců. Na druhou stranu, některé ukazatele o újmě vykazují pozitivní trend v průběhu posuzovaného období, jako například ziskovost, peněžní toky, návratnost investic a prodejní cena, která se zvýšila o 14 %. Podrobnější analýza těchto údajů však ukazuje, že vzhledem k povaze obchodu není rozpětí zisku 2,5 % považováno za dostatečné a nemůže zaručit v dlouhodobé perspektivě další existenci výrobního odvětví. Co se týče cenového růstu, byl dostatečný, aby pokryl zvýšení cen surovin, avšak nestačil na zvýšení rozpětí zisku na udržitelnou úroveň. Proto zatímco řada ukazatelů vykazuje pozitivní trendy, výrobní odvětví Společenství nemohlo mít v žádném prospěch z celkového zvýšení spotřeby na trhu Společenství, jak prokazuje ztráta podílu na trhu, propad výroby a nízká ziskovost. |
| --- | --- |

(124)

V souvislosti s rostoucí spotřebou se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil v průběhu posuzovaného období o 2,3 procentních bodů na 24,9 %. Zároveň se snížila výroba o 6 % a využití kapacit rovněž pokleslo o 5 procentních bodů. Kromě toho muselo výrobní odvětví Společenství propustit řadu zaměstnanců. Na druhou stranu, některé ukazatele o újmě vykazují pozitivní trend v průběhu posuzovaného období, jako například ziskovost, peněžní toky, návratnost investic a prodejní cena, která se zvýšila o 14 %. Podrobnější analýza těchto údajů však ukazuje, že vzhledem k povaze obchodu není rozpětí zisku 2,5 % považováno za dostatečné a nemůže zaručit v dlouhodobé perspektivě další existenci výrobního odvětví. Co se týče cenového růstu, byl dostatečný, aby pokryl zvýšení cen surovin, avšak nestačil na zvýšení rozpětí zisku na udržitelnou úroveň. Proto zatímco řada ukazatelů vykazuje pozitivní trendy, výrobní odvětví Společenství nemohlo mít v žádném prospěch z celkového zvýšení spotřeby na trhu Společenství, jak prokazuje ztráta podílu na trhu, propad výroby a nízká ziskovost.

| (125) | Vzhledem k tomu, že jeden z výrobců ve Společenství nevyráběl obdobný výrobek po celé posuzované období a úplně zastavil výrobu v průběhu roku 2003 a po většinu období šetření, jak bylo uvedeno ve 107. bodě odůvodnění, byl dopad tohoto přerušení dále zkoumán. Analýza však ukázala, že v důsledku poměrně malého celkového výstupu tohoto výrobce měla jeho přerušovaná výroba pouze omezený dopad na celkovou újmu a nezvýšila významně ukazatele újmy. To je prokázáno skutečností, že vyloučení tohoto výrobce z analýzy by vedlo pouze k nepatrně lepším údajům o výkonnosti. Zejména ziskovost výrobního odvětví Společenství by stále byla daleko od uspokojivých 3,2 % v období šetření, zatímco výroba a využití kapacit by stále vykazovalo negativní trendy. Proto se dospělo k závěru, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze přičítat pouze tomuto výrobci ve Společenství. |
| --- | --- |

(125)

Vzhledem k tomu, že jeden z výrobců ve Společenství nevyráběl obdobný výrobek po celé posuzované období a úplně zastavil výrobu v průběhu roku 2003 a po většinu období šetření, jak bylo uvedeno ve 107. bodě odůvodnění, byl dopad tohoto přerušení dále zkoumán. Analýza však ukázala, že v důsledku poměrně malého celkového výstupu tohoto výrobce měla jeho přerušovaná výroba pouze omezený dopad na celkovou újmu a nezvýšila významně ukazatele újmy. To je prokázáno skutečností, že vyloučení tohoto výrobce z analýzy by vedlo pouze k nepatrně lepším údajům o výkonnosti. Zejména ziskovost výrobního odvětví Společenství by stále byla daleko od uspokojivých 3,2 % v období šetření, zatímco výroba a využití kapacit by stále vykazovalo negativní trendy. Proto se dospělo k závěru, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze přičítat pouze tomuto výrobci ve Společenství.

| (126) | Ve světle předcházejících informací se má za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(126)

Ve světle předcházejících informací se má za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Úvod

| (127) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise posuzovala, zda dumpingové dovozy způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, aby mohla být označena za podstatnou. Přezkoumány byly i známé činitele jiné než dumpingové dovozy, které mohly ve stejnou dobu poškodit výrobní odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebude připisována dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(127)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise posuzovala, zda dumpingové dovozy způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, aby mohla být označena za podstatnou. Přezkoumány byly i známé činitele jiné než dumpingové dovozy, které mohly ve stejnou dobu poškodit výrobní odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebude připisována dumpingovým dovozům.

2.   Účinky dumpingových dovozů

| (128) | Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Kazachstánu zvýšil o 99 % a jeho podíl na trhu Společenství vzrostl o 4,6 procentních bodů. Průměrná cena těchto dovozů se zvýšila o 22 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, avšak ceny byly obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období. V tomtéž období vzrostl objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny o 36 % a jejich podíl na trhu Společenství vzrostl přibližně o 4,5 procentních bodů. Průměrná cena těchto dovozů se zvýšila o 8 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, avšak ceny byly obecně na úrovni, která se blížila cenám výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(128)

Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Kazachstánu zvýšil o 99 % a jeho podíl na trhu Společenství vzrostl o 4,6 procentních bodů. Průměrná cena těchto dovozů se zvýšila o 22 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, avšak ceny byly obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období. V tomtéž období vzrostl objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny o 36 % a jejich podíl na trhu Společenství vzrostl přibližně o 4,5 procentních bodů. Průměrná cena těchto dovozů se zvýšila o 8 % mezi rokem 2002 a obdobím šetření, avšak ceny byly obecně na úrovni, která se blížila cenám výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období.

| (129) | Jak bylo uvedeno výše ve 104. bodě odůvodnění, cenové podbízení dovozů z ČLR a z Kazachstánu bylo celkově 4,5 % na základě váženého průměru, zatímco u dovozů z Ukrajiny žádné podbízení neexistovalo. |
| --- | --- |

(129)

Jak bylo uvedeno výše ve 104. bodě odůvodnění, cenové podbízení dovozů z ČLR a z Kazachstánu bylo celkově 4,5 % na základě váženého průměru, zatímco u dovozů z Ukrajiny žádné podbízení neexistovalo.

| (130) | Vzhledem k podbízení dovozů z ČLR a z Kazachstánu cenám výrobního odvětví Společenství se má za to, že tyto dumpingové dovozy vykonávaly tlak na snížení cen, zabraňovaly výrobnímu odvětví Společenství zvyšovat prodejní ceny na úroveň, která by byla nezbytná, aby vznikl udržitelný zisk. Proto existuje jasný příčinný vztah mezi těmito dovozy a újmou výrobního odvětví Společenství. Na druhou stranu, vzhledem k neexistenci podbízení dovozů z Ukrajiny a skutečnosti, že rozpětí újmy pro Ukrajinu je nižší než minimální (viz 168. a 169. bod odůvodnění), má se za to, že neexistuje žádný příčinný vztah mezi dovozy z Ukrajiny a újmou výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(130)

Vzhledem k podbízení dovozů z ČLR a z Kazachstánu cenám výrobního odvětví Společenství se má za to, že tyto dumpingové dovozy vykonávaly tlak na snížení cen, zabraňovaly výrobnímu odvětví Společenství zvyšovat prodejní ceny na úroveň, která by byla nezbytná, aby vznikl udržitelný zisk. Proto existuje jasný příčinný vztah mezi těmito dovozy a újmou výrobního odvětví Společenství. Na druhou stranu, vzhledem k neexistenci podbízení dovozů z Ukrajiny a skutečnosti, že rozpětí újmy pro Ukrajinu je nižší než minimální (viz 168. a 169. bod odůvodnění), má se za to, že neexistuje žádný příčinný vztah mezi dovozy z Ukrajiny a újmou výrobního odvětví Společenství.

3.   Účinek ostatních faktorů

a)   Vývozy výrobního odvětví Společenství

| (131) | Jak je vidět z níže uvedené tabulky, objem vývozů poklesl v posuzovaném období o 40 %. Jednotková cena těchto prodejů zůstala poměrně stabilní s výjimkou cen v roce 2004. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozů (tuny) | 12 056 | 16 445 | 10 524 | 9 713 | 7 191 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 136 | 87 | 81 | 60 |
| Vývozní cena (EUR/tuna) | 598 | 522 | 787 | 592 | 578 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 87 | 132 | 99 | 97 |

(131)

Jak je vidět z níže uvedené tabulky, objem vývozů poklesl v posuzovaném období o 40 %. Jednotková cena těchto prodejů zůstala poměrně stabilní s výjimkou cen v roce 2004.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Objem vývozů (tuny)

12 056

16 445

10 524

9 713

7 191

Index (2002 = 100)

100

136

87

81

60

Vývozní cena (EUR/tuna)

598

522

787

592

578

Index (2002 = 100)

100

87

132

99

97

| (132) | Je však třeba poznamenat, že úroveň vývozů není významná ve srovnání s celkovým prodejem výrobního odvětví Společenství a představuje jen přibližně 3 až 7 % celkových prodejů v posuzovaném období. Má se proto za to, že vývozní činnosti nemohly žádným způsobem přispět k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(132)

Je však třeba poznamenat, že úroveň vývozů není významná ve srovnání s celkovým prodejem výrobního odvětví Společenství a představuje jen přibližně 3 až 7 % celkových prodejů v posuzovaném období. Má se proto za to, že vývozní činnosti nemohly žádným způsobem přispět k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

b)   Dovozy ze třetích zemí

| (133) | Analýza dovozů ze třetích zemí je založena na údajích z Eurostatu. U řady zemí bylo možno porovnat tyto údaje s ověřenými informacemi poskytnutými zúčastněnými stranami, které potvrdily spolehlivost údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(133)

Analýza dovozů ze třetích zemí je založena na údajích z Eurostatu. U řady zemí bylo možno porovnat tyto údaje s ověřenými informacemi poskytnutými zúčastněnými stranami, které potvrdily spolehlivost údajů Eurostatu.

| (134) | Celkové dovozy ze všech ostatních zemí, než jsou dotčené země, v posuzovaném období poklesly přibližně o 6 %, tj. z přibližně 377 000 tun v roce 2002 na přibližně 354 000 tun v období šetření. Odpovídající podíl na trhu se snížil z přibližně 45 % na přibližně 39 %. Hlavními zdroji dovozů ze třetích zemí jsou Norsko, Indie, Jihoafrická republika a Brazílie. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem ze všech ostatních třetích zemí (tuny) | 376 919 | 437 205 | 393 857 | 364 250 | 353 802 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 116 | 104 | 97 | 94 |
| Podíl všech ostatních třetích zemí na trhu | 45,1 % | 49,5 % | 41,3 % | 39,5 % | 38,7 % |
| Cena všech ostatních třetích zemí
  (EUR/tuna) | 523 | 528 | 823 | 691 | 597 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 157 | 132 | 114 |
| Zdroj: Eurostat. |

(134)

Celkové dovozy ze všech ostatních zemí, než jsou dotčené země, v posuzovaném období poklesly přibližně o 6 %, tj. z přibližně 377 000 tun v roce 2002 na přibližně 354 000 tun v období šetření. Odpovídající podíl na trhu se snížil z přibližně 45 % na přibližně 39 %. Hlavními zdroji dovozů ze třetích zemí jsou Norsko, Indie, Jihoafrická republika a Brazílie.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Objem ze všech ostatních třetích zemí (tuny)

376 919

437 205

393 857

364 250

353 802

Index (2002 = 100)

100

116

104

97

94

Podíl všech ostatních třetích zemí na trhu

45,1 %

49,5 %

41,3 %

39,5 %

38,7 %

Cena všech ostatních třetích zemí

(EUR/tuna)

523

528

823

691

597

Index (2002 = 100)

100

101

157

132

114

Zdroj: Eurostat.

| (135) | Dovozy z Norska se snížily přibližně o 11 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období klesl o 4,9 procentních bodů (období šetření = 21,9 %). Celkově byla v posuzovaném období průměrná cena dovozů z Norska vyšší než cena výrobního odvětví Společenství. Vzhledem k tomu, že ceny dovozů s nízkým obsahem uhlíku z Norska se mohou do určité míry podbízet cenám výrobního odvětví Společenství na základě toho, že výrobek této kvality představuje malou část (zhruba 5 %) celkové výroby výrobního odvětví Společenství, a vzhledem k neexistenci celkového podbízení a k poklesu jak objemu dovozů, tak podílu na trhu, má se za to, že dovozy z Norska nepřispěly k podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.










  Norsko | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů (tuny) | 224 253 | 213 838 | 178 639 | 200 310 | 200 272 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 95 | 80 | 89 | 89 |
| Podíl dovozů na trhu | 26,8 % | 24,2 % | 18,7 % | 21,7 % | 21,9 % |
| Dovozní cena (EUR/tuna) | 574 | 604 | 956 | 765 | 656 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 105 | 167 | 133 | 114 |
| Zdroj: Eurostat. |

(135)

Dovozy z Norska se snížily přibližně o 11 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období klesl o 4,9 procentních bodů (období šetření = 21,9 %). Celkově byla v posuzovaném období průměrná cena dovozů z Norska vyšší než cena výrobního odvětví Společenství. Vzhledem k tomu, že ceny dovozů s nízkým obsahem uhlíku z Norska se mohou do určité míry podbízet cenám výrobního odvětví Společenství na základě toho, že výrobek této kvality představuje malou část (zhruba 5 %) celkové výroby výrobního odvětví Společenství, a vzhledem k neexistenci celkového podbízení a k poklesu jak objemu dovozů, tak podílu na trhu, má se za to, že dovozy z Norska nepřispěly k podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.

Norsko

2002

2003

2004

2005

OŠ

Objem dovozů (tuny)

224 253

213 838

178 639

200 310

200 272

Index (2002 = 100)

100

95

80

89

89

Podíl dovozů na trhu

26,8 %

24,2 %

18,7 %

21,7 %

21,9 %

Dovozní cena (EUR/tuna)

574

604

956

765

656

Index (2002 = 100)

100

105

167

133

114

Zdroj: Eurostat.

| (136) | Dovozy z Indie se zvýšily o více než 300 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období se zvýšil o 7,3 procentních bodů (období šetření = 9,7 %). Průměrná cena dovozů z Indie byla zároveň o něco vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství (tj. žádné podbízení). Vzhledem k neexistenci podbízení u dovozů z Indie se má za to, že neexistuje jasný důkaz, že dovozy z Indie přispěly k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.










  Indie | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů (tuny) | 19 954 | 33 497 | 31 593 | 48 123 | 89 017 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 168 | 158 | 241 | 446 |
| Podíl dovozů na trhu | 2,4 % | 3,8 % | 3,3 % | 5,2 % | 9,7 % |
| Dovozní cena (EUR/tuna) | 479 | 449 | 804 | 591 | 521 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 168 | 123 | 109 |
| Zdroj: Eurostat. |

(136)

Dovozy z Indie se zvýšily o více než 300 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období se zvýšil o 7,3 procentních bodů (období šetření = 9,7 %). Průměrná cena dovozů z Indie byla zároveň o něco vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství (tj. žádné podbízení). Vzhledem k neexistenci podbízení u dovozů z Indie se má za to, že neexistuje jasný důkaz, že dovozy z Indie přispěly k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.

Indie

2002

2003

2004

2005

OŠ

Objem dovozů (tuny)

19 954

33 497

31 593

48 123

89 017

Index (2002 = 100)

100

168

158

241

446

Podíl dovozů na trhu

2,4 %

3,8 %

3,3 %

5,2 %

9,7 %

Dovozní cena (EUR/tuna)

479

449

804

591

521

Index (2002 = 100)

100

94

168

123

109

Zdroj: Eurostat.

| (137) | Dovozy z Jihoafrické republiky se snížily přibližně o 38 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období klesl o 2,5 procentních bodů (období šetření = 3,2 %). Průměrná cena dovozů z Jihoafrické republiky byla nižší než cena výrobního odvětví Společenství a byla podobná ceně dotčených zemí. Má se proto za to, že dovozy z Jihoafrické republiky mohly přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství. Vzhledem k výraznému celkovému poklesu dovozů z Jihoafrické republiky a k jejich malému podílu na trhu se však má za to, že nejsou dostatečné, aby porušily příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a dumpingovými dovozy z ČLR a z Kazachstánu.










  Jihoafrická republika | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů z Jihoafrické republiky (tuny) | 47 808 | 81 330 | 58 753 | 52 640 | 29 531 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 170 | 123 | 110 | 62 |
| Podíl dovozů z Jihoafrické republiky na trhu | 5,7 % | 9,2 % | 6,2 % | 5,7 % | 3,2 % |
| Dovozní cena Jihoafrické republiky
  (EUR/tuna) | 417 | 429 | 660 | 611 | 501 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 158 | 147 | 120 |
| Zdroj: Eurostat. |

(137)

Dovozy z Jihoafrické republiky se snížily přibližně o 38 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období klesl o 2,5 procentních bodů (období šetření = 3,2 %). Průměrná cena dovozů z Jihoafrické republiky byla nižší než cena výrobního odvětví Společenství a byla podobná ceně dotčených zemí. Má se proto za to, že dovozy z Jihoafrické republiky mohly přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství. Vzhledem k výraznému celkovému poklesu dovozů z Jihoafrické republiky a k jejich malému podílu na trhu se však má za to, že nejsou dostatečné, aby porušily příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a dumpingovými dovozy z ČLR a z Kazachstánu.

Jihoafrická republika

2002

2003

2004

2005

OŠ

Objem dovozů z Jihoafrické republiky (tuny)

47 808

81 330

58 753

52 640

29 531

Index (2002 = 100)

100

170

123

110

62

Podíl dovozů z Jihoafrické republiky na trhu

5,7 %

9,2 %

6,2 %

5,7 %

3,2 %

Dovozní cena Jihoafrické republiky

(EUR/tuna)

417

429

660

611

501

Index (2002 = 100)

100

103

158

147

120

Zdroj: Eurostat.

| (138) | Dovozy z ostatních třetích zemí, včetně Brazílie, se snížily přibližně o 59 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období poklesl přibližně o 6,4 procentních bodů (období šetření = 3,8 %). Zároveň byla průměrná cena dovozů z ostatních třetích zemí vyšší než cena výrobního odvětví Společenství (tj. žádné podbízení). Vzhledem k neexistenci podbízení u těchto dovozů a k jejich klesajícímu trendu se má za to, že nepřispěly k podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.










  Ostatní třetí země (včetně Brazílie) | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů (tuny) | 84 904 | 108 539 | 124 872 | 63 178 | 34 982 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 128 | 147 | 74 | 41 |
| Podíl dovozů na trhu | 10,2 % | 12,3 % | 13,1 % | 6,9 % | 3,8 % |
| Dovozní cena (EUR/tuna) | 460 | 476 | 713 | 598 | 528 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 104 | 155 | 130 | 115 |
| Zdroj: Eurostat. |

(138)

Dovozy z ostatních třetích zemí, včetně Brazílie, se snížily přibližně o 59 % a podíl těchto dovozů na trhu v posuzovaném období poklesl přibližně o 6,4 procentních bodů (období šetření = 3,8 %). Zároveň byla průměrná cena dovozů z ostatních třetích zemí vyšší než cena výrobního odvětví Společenství (tj. žádné podbízení). Vzhledem k neexistenci podbízení u těchto dovozů a k jejich klesajícímu trendu se má za to, že nepřispěly k podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.

Ostatní třetí země (včetně Brazílie)

2002

2003

2004

2005

OŠ

Objem dovozů (tuny)

84 904

108 539

124 872

63 178

34 982

Index (2002 = 100)

100

128

147

74

41

Podíl dovozů na trhu

10,2 %

12,3 %

13,1 %

6,9 %

3,8 %

Dovozní cena (EUR/tuna)

460

476

713

598

528

Index (2002 = 100)

100

104

155

130

115

Zdroj: Eurostat.

c)   Konkurence dalšího výrobce ve Společenství

| (139) | Jak bylo uvedeno výše v 91. bodě odůvodnění, jeden výrobce ve Společenství nespolupracoval při šetření. Na základě informací poskytnutých v průběhu šetření od spolupracujících výrobců ve Společenství se odhaduje, že objem jeho prodejů ve Společenství je přibližně 30 000 tun v průběhu posuzovaného období. Odpovídající podíl na trhu byl v průběhu posuzovaného období podobně stabilní a dosahoval přibližně 3 %. Další výrobce ve Společenství tedy nedosáhl objemů prodeje a podílu na trhu na úkor výrobního odvětví Společenství. Co se týče cen tohoto výrobce ve Společenství, nebyla k dispozici žádná informace. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodejů v ES dalšího výrobce ve Společenství (tuny) | 30 000 | 30 000 | 30 000 | 30 000 | 30 000 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Podíl dalšího výrobce ve Společenství na trhu | 3,6 % | 3,4 % | 3,1 % | 3,3 % | 3,3 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 95 | 88 | 91 | 91 |
| Zdroj: Šetření, podnět. |

(139)

Jak bylo uvedeno výše v 91. bodě odůvodnění, jeden výrobce ve Společenství nespolupracoval při šetření. Na základě informací poskytnutých v průběhu šetření od spolupracujících výrobců ve Společenství se odhaduje, že objem jeho prodejů ve Společenství je přibližně 30 000 tun v průběhu posuzovaného období. Odpovídající podíl na trhu byl v průběhu posuzovaného období podobně stabilní a dosahoval přibližně 3 %. Další výrobce ve Společenství tedy nedosáhl objemů prodeje a podílu na trhu na úkor výrobního odvětví Společenství. Co se týče cen tohoto výrobce ve Společenství, nebyla k dispozici žádná informace.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Objem prodejů v ES dalšího výrobce ve Společenství (tuny)

30 000

30 000

30 000

30 000

30 000

Index (2002 = 100)

100

100

100

100

100

Podíl dalšího výrobce ve Společenství na trhu

3,6 %

3,4 %

3,1 %

3,3 %

3,3 %

Index (2002 = 100)

100

95

88

91

91

Zdroj: Šetření, podnět.

| (140) | Na základě výše uvedeného a v důsledku neexistence informace o opaku se došlo k závěru, že další výrobce ve Společenství nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(140)

Na základě výše uvedeného a v důsledku neexistence informace o opaku se došlo k závěru, že další výrobce ve Společenství nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.

d)   Výrobní náklady (suroviny)

| (141) | Hlavními položkami v celkových výrobních nákladech jsou suroviny (přibližně 45–55 %) a elektrická energie (přibližně 20–30 %). Přímá práce představuje přibližně 5 % nákladů. Výrobní náklady výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 2002 a obdobím šetření zvýšily o 12 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotkové výrobní náklady
  (EUR/tuna) | 517 | 510 | 583 | 595 | 578 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 99 | 113 | 115 | 112 |

(141)

Hlavními položkami v celkových výrobních nákladech jsou suroviny (přibližně 45–55 %) a elektrická energie (přibližně 20–30 %). Přímá práce představuje přibližně 5 % nákladů. Výrobní náklady výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 2002 a obdobím šetření zvýšily o 12 %.

2002

2003

2004

2005

OŠ

Jednotkové výrobní náklady

(EUR/tuna)

517

510

583

595

578

Index (2002 = 100)

100

99

113

115

112

| (142) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, lze přičíst zvýšení výrobních nákladů. Co se týče nákladů na suroviny, vzhledem k tomu, že suroviny jsou obvykle komoditami, s nimiž se v zásadě obchoduje na mezinárodním trhu, má se za to, že zvýšení cen ovlivnilo všechny výrobce SiMn, kteří by za běžných okolností byli nuceni obecně zvýšit své prodejní ceny. Újma tedy nebyla způsobena všeobecným zvýšením cen surovin jako takovým, ale skutečností, že v důsledku dumpingových dovozů, které se podbízely cenám výrobního odvětví Společenství, nebylo výrobní odvětví Společenství schopno prodávat na úrovni, která by mu umožnila zrealizovat dostatečné ziskové rozpětí. Co se týče nákladů práce, jak bylo uvedeno výše ve 115. bodě odůvodnění, údaje týkající se produktivity ukazují, že výrobnímu odvětví Společenství se obecně podařilo vykompenzovat zvýšení nákladů zvýšením výkonnosti a produktivity. Některé zúčastněné strany uváděly náklady na elektrickou energii jako hlavní důvod, proč výrobní odvětví Společenství utrpělo újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny elektrické energie pro průmyslové odběratele v zemích, kde sídlí výrobní odvětví Společenství, byly ve shodě s cenami na jiných velkých trzích ve světě, a nemohou tak být považovány za zdroj újmy, kterou si způsobilo výrobní odvětví Společenství samo. Náklady na elektrickou energii mohly mít určitý vliv na celkovou výkonnost, ale pouze v případě jednoho výrobce ve Společenství, který měl nedostatečné dodávky elektrické energie způsobené výrazným zvýšením cen elektrické energie, a s tím spojené spory s dodavatelem elektrické energie. Došlo se k závěru, že zvýšení výrobních nákladů celkově nepřispělo k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(142)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, lze přičíst zvýšení výrobních nákladů. Co se týče nákladů na suroviny, vzhledem k tomu, že suroviny jsou obvykle komoditami, s nimiž se v zásadě obchoduje na mezinárodním trhu, má se za to, že zvýšení cen ovlivnilo všechny výrobce SiMn, kteří by za běžných okolností byli nuceni obecně zvýšit své prodejní ceny. Újma tedy nebyla způsobena všeobecným zvýšením cen surovin jako takovým, ale skutečností, že v důsledku dumpingových dovozů, které se podbízely cenám výrobního odvětví Společenství, nebylo výrobní odvětví Společenství schopno prodávat na úrovni, která by mu umožnila zrealizovat dostatečné ziskové rozpětí. Co se týče nákladů práce, jak bylo uvedeno výše ve 115. bodě odůvodnění, údaje týkající se produktivity ukazují, že výrobnímu odvětví Společenství se obecně podařilo vykompenzovat zvýšení nákladů zvýšením výkonnosti a produktivity. Některé zúčastněné strany uváděly náklady na elektrickou energii jako hlavní důvod, proč výrobní odvětví Společenství utrpělo újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny elektrické energie pro průmyslové odběratele v zemích, kde sídlí výrobní odvětví Společenství, byly ve shodě s cenami na jiných velkých trzích ve světě, a nemohou tak být považovány za zdroj újmy, kterou si způsobilo výrobní odvětví Společenství samo. Náklady na elektrickou energii mohly mít určitý vliv na celkovou výkonnost, ale pouze v případě jednoho výrobce ve Společenství, který měl nedostatečné dodávky elektrické energie způsobené výrazným zvýšením cen elektrické energie, a s tím spojené spory s dodavatelem elektrické energie. Došlo se k závěru, že zvýšení výrobních nákladů celkově nepřispělo k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.

e)   Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo

| (143) | Vzhledem k tomu, že investice jednoho výrobce ve Společenství se mezi roky 2004 a 2005 výrazně zvýšila (viz 121. bod odůvodnění), bylo šetřeno, zda si újmu nezpůsobil sám. Tato investice měla přímý dopad na výrobní náklady a tím i na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Analýza však ukázala, že v důsledku omezeného významu této investice v celkových výrobních nákladech byl dopad na ziskovost okrajový. Došlo se proto k závěru, že investice jednoho výrobce ve Společenství mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, avšak nikoli natolik, aby porušila příčinné souvislosti. |
| --- | --- |

(143)

Vzhledem k tomu, že investice jednoho výrobce ve Společenství se mezi roky 2004 a 2005 výrazně zvýšila (viz 121. bod odůvodnění), bylo šetřeno, zda si újmu nezpůsobil sám. Tato investice měla přímý dopad na výrobní náklady a tím i na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Analýza však ukázala, že v důsledku omezeného významu této investice v celkových výrobních nákladech byl dopad na ziskovost okrajový. Došlo se proto k závěru, že investice jednoho výrobce ve Společenství mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, avšak nikoli natolik, aby porušila příčinné souvislosti.

f)   Pokles trhu se silikomanganem v důsledku cyklu ve výrobě oceli

| (144) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles poptávky po oceli a následný pokles poptávky po SiMn, k němuž došlo ve druhé polovině roku 2004 a v první polovině roku 2005, následující po bezpříkladném zvýšení poptávky popsaném v 89. bodě odůvodnění, přispěl ke špatnému stavu výrobního odvětví Společenství. Šetření však ukázalo, že za celé posuzované období stoupla spotřeba Společenství celkově o 9 %. S ohledem na tuto skutečnost se tento argument zamítá. |
| --- | --- |

(144)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles poptávky po oceli a následný pokles poptávky po SiMn, k němuž došlo ve druhé polovině roku 2004 a v první polovině roku 2005, následující po bezpříkladném zvýšení poptávky popsaném v 89. bodě odůvodnění, přispěl ke špatnému stavu výrobního odvětví Společenství. Šetření však ukázalo, že za celé posuzované období stoupla spotřeba Společenství celkově o 9 %. S ohledem na tuto skutečnost se tento argument zamítá.

4.   Závěry o příčinných souvislostech

| (145) | Časová shoda mezi nárůstem dumpingových dovozů z ČLR a z Kazachstánu, zvýšením podílu na trhu a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně a zhoršením situace výrobního odvětví Společenství na druhé straně vede k závěru, že dumpingové dovozy způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(145)

Časová shoda mezi nárůstem dumpingových dovozů z ČLR a z Kazachstánu, zvýšením podílu na trhu a zjištěným cenovým podbízením na jedné straně a zhoršením situace výrobního odvětví Společenství na druhé straně vede k závěru, že dumpingové dovozy způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

| (146) | Byly analyzovány i další faktory, ale bylo zjištěno, že nejsou určujícím důvodem utrpěné újmy. Pokud jde o Ukrajinu, která představuje podíl na trhu ve výši 23 %, vzhledem k tomu, že celkově neexistuje žádné podbízení, má se za to, že dovozy nepřispěly k újmě výrobního odvětví Společenství. Dovozy z Jihoafrické republiky mohly přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, ale díky jejich malému podílu na trhu a klesajícím objemům nejsou schopny porušit příčinnou souvislost existující u dovozů z ČLR a z Kazachstánu. Vzhledem k neexistenci podbízení, objemům dovozu a trendům není ani důkaz, že by dovozy z Indie nebo z jiné třetí země (včetně Brazílie) přispěly k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství. Investice výrobce ve Společenství mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, ovšem v důsledku omezeného významu této investice ne natolik, aby porušila příčinnou souvislost. Navíc žádný jiný známý faktor, tj. vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství, konkurence dalšího výrobce ve Společenství, zvýšení výrobních nákladů nebo tržní cyklus oceli, nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(146)

Byly analyzovány i další faktory, ale bylo zjištěno, že nejsou určujícím důvodem utrpěné újmy. Pokud jde o Ukrajinu, která představuje podíl na trhu ve výši 23 %, vzhledem k tomu, že celkově neexistuje žádné podbízení, má se za to, že dovozy nepřispěly k újmě výrobního odvětví Společenství. Dovozy z Jihoafrické republiky mohly přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, ale díky jejich malému podílu na trhu a klesajícím objemům nejsou schopny porušit příčinnou souvislost existující u dovozů z ČLR a z Kazachstánu. Vzhledem k neexistenci podbízení, objemům dovozu a trendům není ani důkaz, že by dovozy z Indie nebo z jiné třetí země (včetně Brazílie) přispěly k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství. Investice výrobce ve Společenství mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, ovšem v důsledku omezeného významu této investice ne natolik, aby porušila příčinnou souvislost. Navíc žádný jiný známý faktor, tj. vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství, konkurence dalšího výrobce ve Společenství, zvýšení výrobních nákladů nebo tržní cyklus oceli, nepřispěl k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (147) | Na základě výše uvedené analýzy, která správně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Společenství, od škodlivých účinků dumpingových dovozů, byl přijat závěr, že dovozy z ČLR a z Kazachstánu způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(147)

Na základě výše uvedené analýzy, která správně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Společenství, od škodlivých účinků dumpingových dovozů, byl přijat závěr, že dovozy z ČLR a z Kazachstánu způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

| (148) | Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinném vztahu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě opatření. Za tímto účelem a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvažovala Komise možný vliv opatření na všechny zúčastněné strany a také důsledky nepřijetí opatření. |
| --- | --- |

(148)

Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinném vztahu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě opatření. Za tímto účelem a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvažovala Komise možný vliv opatření na všechny zúčastněné strany a také důsledky nepřijetí opatření.

1.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (149) | Ve světle výše uvedených skutečností by byla uložena opatření na dovozy z ČLR a z Kazachstánu. Očekává se však, že uložení těchto opatření by vedlo ke zvýšení cen SiMn z těchto zemí a poskytlo by výrobnímu odvětví Společenství možnost zlepšit svou situaci pomocí vyšších cen a případně prostřednictvím větších objemů prodeje a většího podílu na trhu. Při neexistenci opatření se očekává, že dovozy z ČLR a z Kazachstánu budou pokračovat za nízké ceny a že výrobní odvětví Společenství nebude mít možnost zlepšit svou situaci. |
| --- | --- |

(149)

Ve světle výše uvedených skutečností by byla uložena opatření na dovozy z ČLR a z Kazachstánu. Očekává se však, že uložení těchto opatření by vedlo ke zvýšení cen SiMn z těchto zemí a poskytlo by výrobnímu odvětví Společenství možnost zlepšit svou situaci pomocí vyšších cen a případně prostřednictvím větších objemů prodeje a většího podílu na trhu. Při neexistenci opatření se očekává, že dovozy z ČLR a z Kazachstánu budou pokračovat za nízké ceny a že výrobní odvětví Společenství nebude mít možnost zlepšit svou situaci.

| (150) | Co se týče výrobku s nízkým obsahem uhlíku, ten představuje pouze 5 % výroby výrobního odvětví Společenství a dováží se zejména z Norska, ale i z ČLR. Zatímco se má za to, že pokud by byla uložena opatření, objemy přicházející v současné době z ČLR by mohly být do určité míry nahrazeny dovozy z Norska, opatření by poskytla výrobnímu odvětví Společenství příležitost zvýšit vlastní výrobu a prodej výrobku s nízkým obsahem uhlíku, aby byla uspokojena poptávka. |
| --- | --- |

(150)

Co se týče výrobku s nízkým obsahem uhlíku, ten představuje pouze 5 % výroby výrobního odvětví Společenství a dováží se zejména z Norska, ale i z ČLR. Zatímco se má za to, že pokud by byla uložena opatření, objemy přicházející v současné době z ČLR by mohly být do určité míry nahrazeny dovozy z Norska, opatření by poskytla výrobnímu odvětví Společenství příležitost zvýšit vlastní výrobu a prodej výrobku s nízkým obsahem uhlíku, aby byla uspokojena poptávka.

2.   Zájem dalších výrobců ve Společenství

| (151) | Ve Společenství existuje pouze jeden další výrobce kromě výrobního odvětví Společenství. Vzhledem k tomu, že tento výrobce nespolupracoval, a nejsou tedy k dispozici přesné údaje o jeho činnosti, odhaduje se na základě informací spolupracujících výrobců ve Společenství, že výroba tohoto výrobce představuje přibližně 10–15 % výroby výrobního odvětví Společenství. Budou-li uložena antidumpingová opatření, dá se očekávat tentýž vývoj, který je uveden ve 149. a 150. bodě odůvodnění pro výrobní odvětví Společenství, i u tohoto dalšího výrobce ve Společenství. |
| --- | --- |

(151)

Ve Společenství existuje pouze jeden další výrobce kromě výrobního odvětví Společenství. Vzhledem k tomu, že tento výrobce nespolupracoval, a nejsou tedy k dispozici přesné údaje o jeho činnosti, odhaduje se na základě informací spolupracujících výrobců ve Společenství, že výroba tohoto výrobce představuje přibližně 10–15 % výroby výrobního odvětví Společenství. Budou-li uložena antidumpingová opatření, dá se očekávat tentýž vývoj, který je uveden ve 149. a 150. bodě odůvodnění pro výrobní odvětví Společenství, i u tohoto dalšího výrobce ve Společenství.

3.   Zájmy dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení

| (152) | V řízení spolupracovali dva nezávislí dovozci dotčeného výrobku tak, že vyplnili a odevzdali dotazníky. |
| --- | --- |

(152)

V řízení spolupracovali dva nezávislí dovozci dotčeného výrobku tak, že vyplnili a odevzdali dotazníky.

| (153) | Tito dovozci vyjádřili v případě uložení opatření znepokojení týkající se i) negativního dopadu na situaci dodávek ve Společenství vzhledem k tomu, že celková výrobní kapacita ve Společenství dosahuje přibližně pouze jedné třetiny spotřeby, a ii) nepříznivého účinku, který by jakékoli opatření mělo na náklady na dotčený výrobek, který, jako základní surovina pro výrobu oceli, by ovlivnil celkovou výrobu oceli ve Společenství. |
| --- | --- |

(153)

Tito dovozci vyjádřili v případě uložení opatření znepokojení týkající se i) negativního dopadu na situaci dodávek ve Společenství vzhledem k tomu, že celková výrobní kapacita ve Společenství dosahuje přibližně pouze jedné třetiny spotřeby, a ii) nepříznivého účinku, který by jakékoli opatření mělo na náklady na dotčený výrobek, který, jako základní surovina pro výrobu oceli, by ovlivnil celkovou výrobu oceli ve Společenství.

| (154) | Co se týče situace dodávek ve Společenství, je pravda, že spotřeba je přibližně třikrát vyšší než současná výrobní kapacita ve Společenství a že výrobní odvětví Společenství dodávalo v období šetření pouze přibližně 25 % poptávky ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství však pracovalo v období šetření s přibližně 70 % využitím kapacit a v posuzovaném období se 70–80 % využitím kapacit. Je proto schopno výrazně zvýšit svou stávající výrobu. Vzhledem k poměrně omezeným objemům dovozu, které budou předmětem opatření (jak je uvedeno ve 149. a 150. bodě odůvodnění výše), a vzhledem k tomu, že možné omezení dovozu z dotčených zemí by mohlo být vyváženo vývozy z ostatních zemí, má se za to, že uložení cel by nemělo mít nepřiměřený dopad na dostupnost dodávek pro dovozce. Kromě dodávek od výrobců ve Společenství a ze zemí dotčených šetřením je trh Společenství zásobován rovněž téměř ze 40 % spotřeby dovozy z ostatních zemí, zejména z Norska, Indie, Jihoafrické republiky a Brazílie. Tyto země v minulosti dodávaly do Společenství souhrnně vyšší množství. |
| --- | --- |

(154)

Co se týče situace dodávek ve Společenství, je pravda, že spotřeba je přibližně třikrát vyšší než současná výrobní kapacita ve Společenství a že výrobní odvětví Společenství dodávalo v období šetření pouze přibližně 25 % poptávky ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství však pracovalo v období šetření s přibližně 70 % využitím kapacit a v posuzovaném období se 70–80 % využitím kapacit. Je proto schopno výrazně zvýšit svou stávající výrobu. Vzhledem k poměrně omezeným objemům dovozu, které budou předmětem opatření (jak je uvedeno ve 149. a 150. bodě odůvodnění výše), a vzhledem k tomu, že možné omezení dovozu z dotčených zemí by mohlo být vyváženo vývozy z ostatních zemí, má se za to, že uložení cel by nemělo mít nepřiměřený dopad na dostupnost dodávek pro dovozce. Kromě dodávek od výrobců ve Společenství a ze zemí dotčených šetřením je trh Společenství zásobován rovněž téměř ze 40 % spotřeby dovozy z ostatních zemí, zejména z Norska, Indie, Jihoafrické republiky a Brazílie. Tyto země v minulosti dodávaly do Společenství souhrnně vyšší množství.

| (155) | Uznává se, že pokud by byla zavedena opatření, mohlo by nastat krátké přerušení v důsledku možných zpoždění při zvyšování výroby ve Společenství a případně u některých uživatelů při zařizování nových nebo alternativních dodávek. |
| --- | --- |

(155)

Uznává se, že pokud by byla zavedena opatření, mohlo by nastat krátké přerušení v důsledku možných zpoždění při zvyšování výroby ve Společenství a případně u některých uživatelů při zařizování nových nebo alternativních dodávek.

| (156) | Co se týče dovozců, i kdyby chtělo výrobní odvětví Společenství zvýšit svou výrobu, prodej a podíl na trhu ve Společenství, vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství může zásobovat pouze přibližně 30 % trhu a že spotřeba ve Společenství roste, stále bude potřeba značné dovozní činnosti. Přestože se uznává, že dovozci mají obvykle poměrně malé ziskové rozpětí a že krátkodobé přerušení, které by bylo důsledkem toho, že uživatelé by se snažili zařídit si nové nebo alternativní dodávky, by mohlo negativně ovlivnit jejich rozpětí, má se za to, že dovozci jsou schopni zachovat si svá rozpětí tím, že zvýšené náklady přenesou na uživatele. |
| --- | --- |

(156)

Co se týče dovozců, i kdyby chtělo výrobní odvětví Společenství zvýšit svou výrobu, prodej a podíl na trhu ve Společenství, vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství může zásobovat pouze přibližně 30 % trhu a že spotřeba ve Společenství roste, stále bude potřeba značné dovozní činnosti. Přestože se uznává, že dovozci mají obvykle poměrně malé ziskové rozpětí a že krátkodobé přerušení, které by bylo důsledkem toho, že uživatelé by se snažili zařídit si nové nebo alternativní dodávky, by mohlo negativně ovlivnit jejich rozpětí, má se za to, že dovozci jsou schopni zachovat si svá rozpětí tím, že zvýšené náklady přenesou na uživatele.

4.   Zájem uživatelů

| (157) | Deset uživatelů dotčeného výrobku v odvětví výroby kovů spolupracovalo v řízení tak, že vyplnili a odevzdali dotazníky nebo předložili návrhy. Návrh poslala i European Confederation of Iron and Steel Industries (EUROFER – Evropská federace průmyslu železa a oceli). |
| --- | --- |

(157)

Deset uživatelů dotčeného výrobku v odvětví výroby kovů spolupracovalo v řízení tak, že vyplnili a odevzdali dotazníky nebo předložili návrhy. Návrh poslala i European Confederation of Iron and Steel Industries (EUROFER – Evropská federace průmyslu železa a oceli).

| (158) | Uživatelé vyjadřovali, stejně jako dovozci, podobné obavy týkající se dostatečného zásobování a zvýšených nákladů pro konečné uživatele, jak je uvedeno ve 153. bodě odůvodnění výše. Z důvodů uvedených ve 154. bodě odůvodnění se má za to, že uložení opatření by nemělo ve střednědobém výhledu vážný škodlivý účinek na situaci dodávek ve Společenství. |
| --- | --- |

(158)

Uživatelé vyjadřovali, stejně jako dovozci, podobné obavy týkající se dostatečného zásobování a zvýšených nákladů pro konečné uživatele, jak je uvedeno ve 153. bodě odůvodnění výše. Z důvodů uvedených ve 154. bodě odůvodnění se má za to, že uložení opatření by nemělo ve střednědobém výhledu vážný škodlivý účinek na situaci dodávek ve Společenství.

| (159) | Přímý účinek zvýšení ceny SiMn na výrobní náklady při výrobě oceli by byl omezený, neboť SiMn představuje nejvýše 1 % výrobních nákladů uhlíkové oceli a ještě méně v případě nerezové oceli. Na základě informací poskytnutých průmyslovým sdružením uživatelů (EUROFER) a týkajících se celkových ročních nákladů na používání SiMn se odhaduje, že účinkem byť i významného zvýšení ceny veškerého SiMn o 20 % by snížilo ziskovost výrobců oceli (kteří v současné době dosahují úrovně zisku 10–40 %) pouze přibližně o 0,2 %. Vzhledem k tomu, že úroveň opatření by byla výrazně nižší a opatření by měla dopad pouze na nejvýše 10 % spotřeby Společenství (v případě, že by žádné dovozy, na něž se vztahují opatření, nebyly nahrazeny dovozy jiného původu), účinek jakýchkoli možných opatření na ziskovost ocelářského průmyslu by byl velmi omezený. |
| --- | --- |

(159)

Přímý účinek zvýšení ceny SiMn na výrobní náklady při výrobě oceli by byl omezený, neboť SiMn představuje nejvýše 1 % výrobních nákladů uhlíkové oceli a ještě méně v případě nerezové oceli. Na základě informací poskytnutých průmyslovým sdružením uživatelů (EUROFER) a týkajících se celkových ročních nákladů na používání SiMn se odhaduje, že účinkem byť i významného zvýšení ceny veškerého SiMn o 20 % by snížilo ziskovost výrobců oceli (kteří v současné době dosahují úrovně zisku 10–40 %) pouze přibližně o 0,2 %. Vzhledem k tomu, že úroveň opatření by byla výrazně nižší a opatření by měla dopad pouze na nejvýše 10 % spotřeby Společenství (v případě, že by žádné dovozy, na něž se vztahují opatření, nebyly nahrazeny dovozy jiného původu), účinek jakýchkoli možných opatření na ziskovost ocelářského průmyslu by byl velmi omezený.

| (160) | Objevilo se tvrzení, že trh se SiMn je globální, a že globální poptávka se zvyšuje tak, jak se zvyšuje poptávka po oceli. Je-li poptávka vyšší než nabídka, může to vést k výraznému zvýšení cen, jak tomu bylo v roce 2004. Dojde-li k dočasnému přerušení dodávek a poptávky ve Společenství, jak bylo popsáno ve 155. bodě odůvodnění, mohlo by to vést v krátkodobé perspektivě ke zvýšení cen nad úroveň jakýchkoli zavedených cel. Vzhledem ke skutečnosti, že trh se SiMn je globální, má se však za to, že úroveň cen ve Společenství je stanovena na základě souhry celosvětové nabídky a poptávky a že ceny Společenství nevybočí na delší dobu nijak výrazně ze světových cen v důsledku významných dovozů jiného původu, které na trhu existují. Kromě toho výrobci oceli, kteří mají v současné době uspokojivou úroveň zisku (10–40 %), budou mít v každém případě možnost přenést účinek jakéhokoli zvýšení cen dotčeného výrobku, které bude omezené díky poměrně malému významu SiMn pro celkové náklady na výrobu oceli. |
| --- | --- |

(160)

Objevilo se tvrzení, že trh se SiMn je globální, a že globální poptávka se zvyšuje tak, jak se zvyšuje poptávka po oceli. Je-li poptávka vyšší než nabídka, může to vést k výraznému zvýšení cen, jak tomu bylo v roce 2004. Dojde-li k dočasnému přerušení dodávek a poptávky ve Společenství, jak bylo popsáno ve 155. bodě odůvodnění, mohlo by to vést v krátkodobé perspektivě ke zvýšení cen nad úroveň jakýchkoli zavedených cel. Vzhledem ke skutečnosti, že trh se SiMn je globální, má se však za to, že úroveň cen ve Společenství je stanovena na základě souhry celosvětové nabídky a poptávky a že ceny Společenství nevybočí na delší dobu nijak výrazně ze světových cen v důsledku významných dovozů jiného původu, které na trhu existují. Kromě toho výrobci oceli, kteří mají v současné době uspokojivou úroveň zisku (10–40 %), budou mít v každém případě možnost přenést účinek jakéhokoli zvýšení cen dotčeného výrobku, které bude omezené díky poměrně malému významu SiMn pro celkové náklady na výrobu oceli.

| (161) | Uživatelé rovněž pochybovali o účinnosti ukládaných opatření a tvrdili, že uložení a odstranění předchozích opatření mělo malý účinek na ziskovost výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu, přestože účelem zavedení antidumpingových opatření je obnovení spravedlivých tržních podmínek s cílem poskytnout výrobnímu odvětví Společenství, které utrpělo podstatnou újmu kvůli dumpingu, příležitost zotavit se, nemůže být skutečnost, že k takovému zotavení v minulosti možná nedošlo, důvodem proti zvažování vhodnosti uložení antidumpingových opatření tam, kde je to nyní oprávněné. |
| --- | --- |

(161)

Uživatelé rovněž pochybovali o účinnosti ukládaných opatření a tvrdili, že uložení a odstranění předchozích opatření mělo malý účinek na ziskovost výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu, přestože účelem zavedení antidumpingových opatření je obnovení spravedlivých tržních podmínek s cílem poskytnout výrobnímu odvětví Společenství, které utrpělo podstatnou újmu kvůli dumpingu, příležitost zotavit se, nemůže být skutečnost, že k takovému zotavení v minulosti možná nedošlo, důvodem proti zvažování vhodnosti uložení antidumpingových opatření tam, kde je to nyní oprávněné.

| (162) | Někteří uživatelé zdůrazňovali, že v uplynulých přibližně 10 letech utrpěl ocelářský průmysl ve Společenství újmu v důsledku zvýšení nákladů v souvislosti s antidumpingovými opatřeními, která byla zavedena na řadu surovin používaných výhradně nebo většinou při výrobě oceli. Zdůraznili rovněž, že kromě stávajícího řízení proběhla řada jiných řízení, která jsou v současné době otevřená a týkala se surovin používaných při výrobě oceli. Tvrdili, že celkovým důsledkem bylo postavení výrobců oceli ve Společenství do mezinárodně nevýhodné pozice. Co se týče předchozích opatření, je třeba poznamenat, že doba platnosti většiny předchozích opatření již uplynula. Co se týče kumulativního účinku opatření na řadu surovin, je třeba mít na paměti, že účelem antidumpingových opatření je odstranění dopadu pokřivených tržních podmínek vyplývajících z existence dumpingových dovozů. Jako takový by neměl mít účinek antidumpingových opatření, i když jsou zavedena na řadu surovin, a postihují tak totéž výrobní odvětví, deformující účinek. V každém případě by byl dopad uložení jakýchkoli opatření na ocelářský průmysl v tomto případě zanedbatelný, jak bylo vysvětleno výše ve 159. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(162)

Někteří uživatelé zdůrazňovali, že v uplynulých přibližně 10 letech utrpěl ocelářský průmysl ve Společenství újmu v důsledku zvýšení nákladů v souvislosti s antidumpingovými opatřeními, která byla zavedena na řadu surovin používaných výhradně nebo většinou při výrobě oceli. Zdůraznili rovněž, že kromě stávajícího řízení proběhla řada jiných řízení, která jsou v současné době otevřená a týkala se surovin používaných při výrobě oceli. Tvrdili, že celkovým důsledkem bylo postavení výrobců oceli ve Společenství do mezinárodně nevýhodné pozice. Co se týče předchozích opatření, je třeba poznamenat, že doba platnosti většiny předchozích opatření již uplynula. Co se týče kumulativního účinku opatření na řadu surovin, je třeba mít na paměti, že účelem antidumpingových opatření je odstranění dopadu pokřivených tržních podmínek vyplývajících z existence dumpingových dovozů. Jako takový by neměl mít účinek antidumpingových opatření, i když jsou zavedena na řadu surovin, a postihují tak totéž výrobní odvětví, deformující účinek. V každém případě by byl dopad uložení jakýchkoli opatření na ocelářský průmysl v tomto případě zanedbatelný, jak bylo vysvětleno výše ve 159. bodě odůvodnění.

| (163) | Po zveřejnění EUROFER znovu zopakoval své tvrzení, že uložení opatření by nebylo v obecném zájmu Společenství, neboť opatření by vedla ke zvýšení nákladů pro uživatele a měla by malý vliv na zlepšení situace výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu nebyly poskytnuty žádné nové informace, a proto se výše uvedená argumentace (157.–162. bod odůvodnění) potvrzuje a na tomto základě se má za to, že jakýkoli dopad uložení antidumpingového cla na finanční situaci uživatelů je celkově pravděpodobně zanedbatelný. |
| --- | --- |

(163)

Po zveřejnění EUROFER znovu zopakoval své tvrzení, že uložení opatření by nebylo v obecném zájmu Společenství, neboť opatření by vedla ke zvýšení nákladů pro uživatele a měla by malý vliv na zlepšení situace výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu nebyly poskytnuty žádné nové informace, a proto se výše uvedená argumentace (157.–162. bod odůvodnění) potvrzuje a na tomto základě se má za to, že jakýkoli dopad uložení antidumpingového cla na finanční situaci uživatelů je celkově pravděpodobně zanedbatelný.

5.   Závěr o zájmu Společenství

| (164) | Závěrem lze uvést, že se očekává, že uložení opatření na dovozy z ČLR a z Kazachstánu by mělo poskytnout, bez ohledu na dostupnost omezeného a klesajícího množství SiMn na trhu z ostatních zemí (tj. Jihoafrické republiky a Norska v případě SiMn s nízkým obsahem uhlíku) a od ostatních dodavatelů, kteří nejsou předmětem opatření, za ceny podobné cenám ČLR a Kazachstánu před zavedením jakýchkoli cel, příležitost výrobnímu odvětví Společenství, stejně jako dalšímu výrobci ve Společenství, zlepšit svou situaci prostřednictvím větších objemů prodeje, vyšších prodejních cen a většího podílu na trhu. I když může dojít k některým negativním účinkům, jako je zvýšení nákladů pro uživatele vyplývající z možné potřeby zařídit si nové nebo alternativní dodávky, má se za to, že celkový účinek uložení opatření na ČLR a na Kazachstán bude pro uživatele zanedbatelný. Ve světle výše uvedených skutečností se došlo k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k tomu, aby opatření nebyla v tomto případě uložena, a že použití těchto opatření je v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(164)

Závěrem lze uvést, že se očekává, že uložení opatření na dovozy z ČLR a z Kazachstánu by mělo poskytnout, bez ohledu na dostupnost omezeného a klesajícího množství SiMn na trhu z ostatních zemí (tj. Jihoafrické republiky a Norska v případě SiMn s nízkým obsahem uhlíku) a od ostatních dodavatelů, kteří nejsou předmětem opatření, za ceny podobné cenám ČLR a Kazachstánu před zavedením jakýchkoli cel, příležitost výrobnímu odvětví Společenství, stejně jako dalšímu výrobci ve Společenství, zlepšit svou situaci prostřednictvím větších objemů prodeje, vyšších prodejních cen a většího podílu na trhu. I když může dojít k některým negativním účinkům, jako je zvýšení nákladů pro uživatele vyplývající z možné potřeby zařídit si nové nebo alternativní dodávky, má se za to, že celkový účinek uložení opatření na ČLR a na Kazachstán bude pro uživatele zanedbatelný. Ve světle výše uvedených skutečností se došlo k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k tomu, aby opatření nebyla v tomto případě uložena, a že použití těchto opatření je v zájmu Společenství.

G.   KONEČNÁ OPATŘENÍ

| (165) | Úroveň jakýchkoli antidumpingových opatření musí být dostatečná na to, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se uvažovalo, že opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby realizovalo zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingových dovozů. |
| --- | --- |

(165)

Úroveň jakýchkoli antidumpingových opatření musí být dostatečná na to, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se uvažovalo, že opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby realizovalo zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingových dovozů.

| (166) | Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že ziskové rozpětí 8 % z obratu lze brát jako přiměřenou úroveň, které by pravděpodobně mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. To bylo prošetřeno a bylo zjištěno, že uváděné ziskové rozpětí by vyústilo v obnovení kapitálové investice v relativně krátké době. Šetření kromě toho prokázalo, že samo výrobní odvětví Společenství obecně podcenilo své kapitálové investice v dlouhodobé perspektivě. Na tomto základě se má za to, že ziskové rozpětí 5 %, které je v souladu s rozpětím použitým při šetření, které vedlo k předchozím antidumpingovým opatřením, je přiměřenou úrovní, u níž lze očekávat, že by jí výrobní odvětví Společenství mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. |
| --- | --- |

(166)

Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že ziskové rozpětí 8 % z obratu lze brát jako přiměřenou úroveň, které by pravděpodobně mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. To bylo prošetřeno a bylo zjištěno, že uváděné ziskové rozpětí by vyústilo v obnovení kapitálové investice v relativně krátké době. Šetření kromě toho prokázalo, že samo výrobní odvětví Společenství obecně podcenilo své kapitálové investice v dlouhodobé perspektivě. Na tomto základě se má za to, že ziskové rozpětí 5 %, které je v souladu s rozpětím použitým při šetření, které vedlo k předchozím antidumpingovým opatřením, je přiměřenou úrovní, u níž lze očekávat, že by jí výrobní odvětví Společenství mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.

| (167) | Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny podle typu výrobku, jak bylo stanoveno pro výpočet cenového podbízení, a újmu nepůsobící ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Cena nepůsobící újmu byla stanovena úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše uvedené ziskové rozpětí. Případné rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly následně vyjádřeny jako procentní podíl celkové dovozní hodnoty CIF. Vzhledem k tomu, že nebyl přiznán status tržního hospodářství ani individuální zacházení žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, bylo vypočteno celostátní rozpětí újmy pro celou ČLR na základě cen z Comext. |
| --- | --- |

(167)

Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny podle typu výrobku, jak bylo stanoveno pro výpočet cenového podbízení, a újmu nepůsobící ceny obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Cena nepůsobící újmu byla stanovena úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela výše uvedené ziskové rozpětí. Případné rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly následně vyjádřeny jako procentní podíl celkové dovozní hodnoty CIF. Vzhledem k tomu, že nebyl přiznán status tržního hospodářství ani individuální zacházení žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, bylo vypočteno celostátní rozpětí újmy pro celou ČLR na základě cen z Comext.

| (168) | Výše uvedené srovnání cen ukázalo následující rozpětí újmy:






  Ukrajina: všechny společnosti | 1,6 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Kazchrome | 7,3 % |
| ČLR | 8,2 % |

(168)

Výše uvedené srovnání cen ukázalo následující rozpětí újmy:

Ukrajina: všechny společnosti

1,6 %

OJSC Kazchrome

7,3 %

ČLR

8,2 %

| (169) | Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na dovozy SiMn pocházejícího z Kazachstánu a z ČLR ve výši nižší hodnoty z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy v souladu s pravidlem nižšího cla. V souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení vzhledem k tomu, že rozpětí újmy pro Ukrajinu je pod úrovní de minimis, mělo by být šetření vůči této zemi zastaveno. |
| --- | --- |

(169)

Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na dovozy SiMn pocházejícího z Kazachstánu a z ČLR ve výši nižší hodnoty z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy v souladu s pravidlem nižšího cla. V souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení vzhledem k tomu, že rozpětí újmy pro Ukrajinu je pod úrovní de minimis, mělo by být šetření vůči této zemi zastaveno.

| (170) | V důsledku toho a z důvodů již uvedených ve 165. až 169. bodě odůvodnění by měla být antidumpingová cla stanovena takto:







  Země | Společnost | Celní sazba |
| --- | --- | --- | --- |
| Kazachstán | Všechny společnosti | 6,5 % |
| ČLR | Všechny společnosti | 8,2 % |

(170)

V důsledku toho a z důvodů již uvedených ve 165. až 169. bodě odůvodnění by měla být antidumpingová cla stanovena takto:

Země

Společnost

Celní sazba

Kazachstán

Všechny společnosti

6,5 %

ČLR

Všechny společnosti

8,2 %

H.   ZÁVAZKY

| (171) | Po zveřejnění hlavních skutečností, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel, nabídl vyvážející výrobce v Kazachstánu cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek vykazoval v uplynulých letech značnou pohyblivost cen, a není proto vhodný pro závazek o pevné ceně. Aby se překonal tento problém, vyvážející výrobce nabídl indexaci minimální dovozní ceny podle ceny hlavní suroviny, konkrétně manganové rudy. Kolísání ceny dotčeného výrobku však nelze vysvětlit kolísáním ceny hlavní suroviny, a proto není možné indexovat minimální dovozní cenu podle ceny suroviny. Jako alternativní přístup nabídl vyvážející výrobce rovněž indexaci minimální dovozní ceny na základě vlastních výrobních nákladů, jak vykazují jeho auditované účty. Tento přístup však nelze přijmout, neboť vývoj jeho nákladů neodpovídá nutně vývoji jeho cen. Kromě toho je takový závazek považován za neproveditelný, neboť by pro Komisi bylo velmi obtížné neustále sledovat vývoj nákladů. Na základě výše uvedených skutečností se došlo k závěru, že závazek nabízený vývozcem nemůže být přijat, |
| --- | --- |

(171)

Po zveřejnění hlavních skutečností, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel, nabídl vyvážející výrobce v Kazachstánu cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek vykazoval v uplynulých letech značnou pohyblivost cen, a není proto vhodný pro závazek o pevné ceně. Aby se překonal tento problém, vyvážející výrobce nabídl indexaci minimální dovozní ceny podle ceny hlavní suroviny, konkrétně manganové rudy. Kolísání ceny dotčeného výrobku však nelze vysvětlit kolísáním ceny hlavní suroviny, a proto není možné indexovat minimální dovozní cenu podle ceny suroviny. Jako alternativní přístup nabídl vyvážející výrobce rovněž indexaci minimální dovozní ceny na základě vlastních výrobních nákladů, jak vykazují jeho auditované účty. Tento přístup však nelze přijmout, neboť vývoj jeho nákladů neodpovídá nutně vývoji jeho cen. Kromě toho je takový závazek považován za neproveditelný, neboť by pro Komisi bylo velmi obtížné neustále sledovat vývoj nákladů. Na základě výše uvedených skutečností se došlo k závěru, že závazek nabízený vývozcem nemůže být přijat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Na dovoz silikomanganu (včetně ferosilikomanganu) kódů KN 7202 30 00 a ex 8111 00 11 (kód TARIC 8111001110) pocházejícího z Čínské lidové republiky a z Kazachstánu se tímto ukládá konečné antidumpingové clo.

2.   Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky uvedené v odstavci 1 a vyrobené společnostmi uvedenými níže stanoví takto:

| Země | Výrobce | Celní sazba |
| --- | --- | --- |
| Kazachstán | Všechny společnosti | 6,5 % |
| ČLR | Všechny společnosti | 8,2 % |

Země

Výrobce

Celní sazba

Kazachstán

Všechny společnosti

6,5 %

ČLR

Všechny společnosti

8,2 %

3.   Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.

Článek 2

Řízení týkající se dovozů silikomanganu pocházejícího z Ukrajiny se tímto zastavuje.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. prosince 2007.

Za Radu

předseda

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. C 214, 6.9.2006, s. 14.

2

(3)  Úř. věst. L 62, 3.3.1998, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 154/2003 (Úř. věst. L 25, 30.1.2003, s. 25).

3

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/32

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1421/2007

ze dne 4. prosince 2007

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 5. prosince 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. prosince 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 756/2007 (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 4. prosince 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 114,0 |
| MA | 63,5 |
| SY | 68,2 |
| TR | 97,5 |
| ZZ | 85,8 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 52,5 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 109,7 |
| 0709 90 70 | MA | 57,9 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 70,3 |
| 0709 90 80 | EG | 301,9 |
| ZZ | 301,9 |
| 0805 10 20 | AR | 28,9 |
| AU | 15,0 |
| SZ | 38,2 |
| TR | 50,7 |
| ZA | 40,1 |
| ZW | 17,7 |
| ZZ | 31,8 |
| 0805 20 10 | MA | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 62,5 |
| HR | 21,2 |
| IL | 66,9 |
| TR | 81,9 |
| UY | 95,3 |
| ZZ | 65,6 |
| 0805 50 10 | EG | 61,3 |
| TR | 102,4 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 89,5 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| CA | 87,3 |
| CL | 86,0 |
| CN | 78,9 |
| MK | 31,5 |
| US | 83,6 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0808 20 50 | AR | 71,1 |
| CN | 45,5 |
| TR | 141,1 |
| ZZ | 85,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

IL

114,0

MA

63,5

SY

68,2

TR

97,5

ZZ

85,8

0707 00 05

JO

196,3

MA

52,5

TR

80,2

ZZ

109,7

0709 90 70

MA

57,9

TR

82,6

ZZ

70,3

0709 90 80

EG

301,9

ZZ

301,9

0805 10 20

AR

28,9

AU

15,0

SZ

38,2

TR

50,7

ZA

40,1

ZW

17,7

ZZ

31,8

0805 20 10

MA

66,5

ZZ

66,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

62,5

HR

21,2

IL

66,9

TR

81,9

UY

95,3

ZZ

65,6

0805 50 10

EG

61,3

TR

102,4

ZA

104,9

ZZ

89,5

0808 10 80

AR

87,7

CA

87,3

CL

86,0

CN

78,9

MK

31,5

US

83,6

ZA

95,7

ZZ

78,7

0808 20 50

AR

71,1

CN

45,5

TR

141,1

ZZ

85,9

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/34

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1422/2007

ze dne 4. prosince 2007,

kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES a 2004/18/ES ohledně prahových hodnot používaných při postupech zadávání veřejných zakázek

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na článek 69 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (2), a zejména na článek 78 uvedené směrnice,

po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994) (3) uzavřela Rada Dohodu o veřejných zakázkách (dále jen „dohoda“). Dohoda by měla se vztahovat na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „prahové hodnoty“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994) (3) uzavřela Rada Dohodu o veřejných zakázkách (dále jen „dohoda“). Dohoda by měla se vztahovat na všechny zakázky, jejichž hodnota dosahuje nebo přesahuje částky (dále jen „prahové hodnoty“), které jsou touto dohodou stanoveny a vyjádřeny zvláštními právy čerpání.

| (2) | Jedním z cílů směrnice 2004/17/ES a 2004/18/ES je, aby zadavatelé a veřejní zadavatelé, kteří ji používají, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Prahové hodnoty stanovené uvedenými směrnicemi pro veřejné zakázky, na které se vztahuje i dohoda, by měly být sjednoceny tak, aby odpovídaly přepočtu hodnot stanovených dohodou na eura se zaokrouhlením na celé tisíce směrem dolů. |
| --- | --- |

(2)

Jedním z cílů směrnice 2004/17/ES a 2004/18/ES je, aby zadavatelé a veřejní zadavatelé, kteří ji používají, mohli zároveň dodržovat závazky vyplývající z dohody. Prahové hodnoty stanovené uvedenými směrnicemi pro veřejné zakázky, na které se vztahuje i dohoda, by měly být sjednoceny tak, aby odpovídaly přepočtu hodnot stanovených dohodou na eura se zaokrouhlením na celé tisíce směrem dolů.

| (3) | Z důvodu soudržnosti je třeba sjednotit prahové hodnoty ve směrnicích 2004/17/ES a 2004/18/ES, na něž se tato dohoda nevztahuje. |
| --- | --- |

(3)

Z důvodu soudržnosti je třeba sjednotit prahové hodnoty ve směrnicích 2004/17/ES a 2004/18/ES, na něž se tato dohoda nevztahuje.

| (4) | Směrnice 2004/17/ES a 2004/18/ES musí proto být odpovídajícím způsobem změněny, |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2004/17/ES a 2004/18/ES musí proto být odpovídajícím způsobem změněny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Směrnice 2004/17/ES se mění takto:

| 1. | Článek 16 se mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka „422 000 EUR“ nahrazuje částkou „412 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

1.

Článek 16 se mění takto:

a)

v písmenu a) se částka „422 000 EUR“ nahrazuje částkou „412 000 EUR“;

| b) | v písmenu b) se částka „5 278 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 150 000 EUR“. |
| --- | --- |

b)

v písmenu b) se částka „5 278 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 150 000 EUR“.

| 2. | Článek 61 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se částka „422 000 EUR“ nahrazuje částkou „412 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

2.

Článek 61 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se částka „422 000 EUR“ nahrazuje částkou „412 000 EUR“;

| b) | v odstavci 2 se částka „422 000 EUR“ nahrazuje částkou „412 000 EUR“. |
| --- | --- |

b)

v odstavci 2 se částka „422 000 EUR“ nahrazuje částkou „412 000 EUR“.

Článek 2

Směrnice 2004/18/ES se mění takto:

| 1. | Článek 7 se mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka „137 000 EUR“ nahrazuje částkou „133 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

1.

Článek 7 se mění takto:

a)

v písmenu a) se částka „137 000 EUR“ nahrazuje částkou „133 000 EUR“;

| b) | v písmenu b) se částka „211 000 EUR“ nahrazuje částkou „206 000 EUR“; |
| --- | --- |

b)

v písmenu b) se částka „211 000 EUR“ nahrazuje částkou „206 000 EUR“;

| c) | v písmenu c) se částka „5 278 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 150 000 EUR“. |
| --- | --- |

c)

v písmenu c) se částka „5 278 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 150 000 EUR“.

| 2. | V článku 8 se první odstavec mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka „5 278 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 150 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 8 se první odstavec mění takto:

a)

v písmenu a) se částka „5 278 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 150 000 EUR“;

| b) | v písmenu b) se částka „211 000 EUR“ nahrazuje částkou „206 000 EUR“; |
| --- | --- |

b)

v písmenu b) se částka „211 000 EUR“ nahrazuje částkou „206 000 EUR“;

| 3. | V článku 56 se částka „5 278 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 150 000 EUR“. |
| --- | --- |

3.

V článku 56 se částka „5 278 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 150 000 EUR“.

| 4. | V čl. 63 odst. 1 prvním pododstavci se částka „5 278 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 150 000 EUR“. |
| --- | --- |

4.

V čl. 63 odst. 1 prvním pododstavci se částka „5 278 000 EUR“ nahrazuje částkou „5 150 000 EUR“.

| 5. | V článku 67 se odstavec 1 mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka „137 000 EUR“ nahrazuje částkou „133 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

5.

V článku 67 se odstavec 1 mění takto:

a)

v písmenu a) se částka „137 000 EUR“ nahrazuje částkou „133 000 EUR“;

| b) | v písmenu b) se částka „211 000 EUR“ nahrazuje částkou „206 000 EUR“; |
| --- | --- |

b)

v písmenu b) se částka „211 000 EUR“ nahrazuje částkou „206 000 EUR“;

| c) | v písmenu c) se částka „211 000 EUR“ nahrazuje částkou „206 000 EUR“. |
| --- | --- |

c)

v písmenu c) se částka „211 000 EUR“ nahrazuje částkou „206 000 EUR“.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. prosince 2007.

Za Komisi

Charlie McCREEVY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Rady 2006/97/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 107).

1

(2)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/97/ES.

2

(3)  Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 1.

3

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/36

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1423/2007

ze dne 4. prosince 2007,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1291/2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení, a s ohledem na odpovídající ustanovení ostatních nařízení o společné organizaci trhů se zemědělskými produkty,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 19 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 (2) stanoví možnost vydávat elektronické dovozní a vývozní licence a osvědčení. |
| --- | --- |

(1)

Článek 19 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 (2) stanoví možnost vydávat elektronické dovozní a vývozní licence a osvědčení.

| (2) | Zkušenosti ukazují, že pro zvýšení účinnosti dovozních a vývozních operací by bylo možno zlepšit ustanovení článku 25 tak, aby bylo zřejmé, že příslušný orgán členského státu může licence a osvědčení uchovávat a spravovat v elektronické podobě místo toho, aby je vydával dovozci nebo vývozci, a že v případech, kdy byly údaje o vývozu zaznamenány a předány vydávajícímu orgánu elektronicky, zápisy na elektronické vývozní licenci nebo osvědčení a jeho potvrzení lze rovněž provádět elektronicky. |
| --- | --- |

(2)

Zkušenosti ukazují, že pro zvýšení účinnosti dovozních a vývozních operací by bylo možno zlepšit ustanovení článku 25 tak, aby bylo zřejmé, že příslušný orgán členského státu může licence a osvědčení uchovávat a spravovat v elektronické podobě místo toho, aby je vydával dovozci nebo vývozci, a že v případech, kdy byly údaje o vývozu zaznamenány a předány vydávajícímu orgánu elektronicky, zápisy na elektronické vývozní licenci nebo osvědčení a jeho potvrzení lze rovněž provádět elektronicky.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1291/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1291/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem všech příslušných řídících výborů, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem všech příslušných řídících výborů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 25 nařízení (ES) č. 1291/2000 se mění takto:

| a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Odchylně od článku 24 může členský stát povolit, aby licence nebo osvědčení byly:






  a) | předloženy u vydávajícího subjektu nebo orgánu pověřeného výplatou náhrady; |
| --- | --- | --- |

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Odchylně od článku 24 může členský stát povolit, aby licence nebo osvědčení byly:

a)

předloženy u vydávajícího subjektu nebo orgánu pověřeného výplatou náhrady;

| b) | v případech, kdy se použije článek 19, uloženy v databázi vydávajícího subjektu nebo orgánu pověřeného výplatou náhrady.“; |
| --- | --- |

b)

v případech, kdy se použije článek 19, uloženy v databázi vydávajícího subjektu nebo orgánu pověřeného výplatou náhrady.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Členský stát určí příslušný orgán, který provede zápis a potvrdí licenci nebo osvědčení.
  Zápis a jeho ověření a potvrzení licence nebo osvědčení se však rovněž považují za provedené, pokud:






  a) | jde o doklad vyhotovený počítačem a podrobně uvádějící vyvezená množství; tento doklad musí být připojen k licenci nebo osvědčení a založen spolu s ním; |
| --- | --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Členský stát určí příslušný orgán, který provede zápis a potvrdí licenci nebo osvědčení.

Zápis a jeho ověření a potvrzení licence nebo osvědčení se však rovněž považují za provedené, pokud:

a)

jde o doklad vyhotovený počítačem a podrobně uvádějící vyvezená množství; tento doklad musí být připojen k licenci nebo osvědčení a založen spolu s ním;

| b) | vyvezená množství byla zaznamenána do úřední elektronické databáze dotyčného členského státu a existuje spojení mezi těmito informacemi a elektronickým osvědčením; členské státy se mohou rozhodnout tyto informace archivovat s použitím tištěné podoby elektronických dokumentů. |
| --- | --- |

b)

vyvezená množství byla zaznamenána do úřední elektronické databáze dotyčného členského státu a existuje spojení mezi těmito informacemi a elektronickým osvědčením; členské státy se mohou rozhodnout tyto informace archivovat s použitím tištěné podoby elektronických dokumentů.

Dnem zápisu je den přijetí prohlášení uvedeného v čl. 24 odst. 1.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. prosince 2007.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 735/2007 (Úř. věst. L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 152, 24.6.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2006 (Úř. věst. L 365, 21.12.2006, s. 52).

2

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/38

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1424/2007

ze dne 4. prosince 2007,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2304/2002, kterým se provádí rozhodnutí Rady 2001/822/ES o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství a přidělují orientační částky v rámci 10. Evropského rozvojového fondu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/822/ES o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (1), a zejména na článek 23 tohoto rozhodnutí,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2304/2002 ze dne 20. prosince 2002, kterým se provádí rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (2),

s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států zasedajícími v Radě o financování pomoci Společenství v rámci víceletého rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT–ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (3) (dále jen „vnitřní dohoda o založení 10. ERF“),

s ohledem na finanční nařízení použitelné pro 10. ERF (4),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení nařízení (ES) č. 2304/2002 přijatá podle článku 23 rozhodnutí o přidružení zámoří by měla přizpůsobena změnám tohoto rozhodnutí s ohledem na nově založený 10. Evropský rozvojový fond (dále jen „10. ERF“). Měla by být rovněž přizpůsobena příslušným novelizovaným článkům přílohy IV dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (5) (dohoda o partnerství AKT–ES). |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení nařízení (ES) č. 2304/2002 přijatá podle článku 23 rozhodnutí o přidružení zámoří by měla přizpůsobena změnám tohoto rozhodnutí s ohledem na nově založený 10. Evropský rozvojový fond (dále jen „10. ERF“). Měla by být rovněž přizpůsobena příslušným novelizovaným článkům přílohy IV dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (5) (dohoda o partnerství AKT–ES).

| (2) | S uvážením zvláštních potřeb, schopností a omezení zámořských zemí a území (dále jen „ZZÚ“) by jim měla být poskytnuta finanční pomoc v rámci 10. ERF. Tato pomoc by měla mít formu rozpočtové podpory za předpokladu, že řízení veřejných výdajů ZZÚ prokazuje dostatečnou transparentnost, odpovědnost a účinnost. Kromě toho je třeba, aby postupy zadávání veřejných zakázek v ZZÚ vyhovovaly normám finančního nařízení pro 10. ERF, pokud jde o transparentnost a otevřenost. Na základě zkušeností získaných při 9. ERF by finanční pomoc v rámci 10. ERF měla být poskytnuta jako podpora projektů či programů pouze ve výjimečných případech, a to jestliže podmínky rozpočtové podpory nejsou naplněny. |
| --- | --- |

(2)

S uvážením zvláštních potřeb, schopností a omezení zámořských zemí a území (dále jen „ZZÚ“) by jim měla být poskytnuta finanční pomoc v rámci 10. ERF. Tato pomoc by měla mít formu rozpočtové podpory za předpokladu, že řízení veřejných výdajů ZZÚ prokazuje dostatečnou transparentnost, odpovědnost a účinnost. Kromě toho je třeba, aby postupy zadávání veřejných zakázek v ZZÚ vyhovovaly normám finančního nařízení pro 10. ERF, pokud jde o transparentnost a otevřenost. Na základě zkušeností získaných při 9. ERF by finanční pomoc v rámci 10. ERF měla být poskytnuta jako podpora projektů či programů pouze ve výjimečných případech, a to jestliže podmínky rozpočtové podpory nejsou naplněny.

| (3) | Coby podmínka pro přijetí jednotných programových dokumentů (dále jen „JPD“) by se mělo ověřit, že obsahují všechny prvky, které jsou vyžadovány při přijímání finančního rozhodnutí Komise uvedeného v čl. 20 odst. 4 rozhodnutí o přidružení zámoří. |
| --- | --- |

(3)

Coby podmínka pro přijetí jednotných programových dokumentů (dále jen „JPD“) by se mělo ověřit, že obsahují všechny prvky, které jsou vyžadovány při přijímání finančního rozhodnutí Komise uvedeného v čl. 20 odst. 4 rozhodnutí o přidružení zámoří.

| (4) | V souladu s čl. 3 odst. 1 přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří by JPD měly zejména dbát na akce směřující k posílení správy a institucionálních kapacit přijímacích ZZÚ a popřípadě na pravděpodobný časový harmonogram plánovaných akcí i v oblastech finanční, daňové a soudní. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 3 odst. 1 přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří by JPD měly zejména dbát na akce směřující k posílení správy a institucionálních kapacit přijímacích ZZÚ a popřípadě na pravděpodobný časový harmonogram plánovaných akcí i v oblastech finanční, daňové a soudní.

| (5) | Pro programování přídělu podle 10. ERF by měla být přijata ustanovení na podporu regionální spolupráce a integrace s cílem posílit odolnost ZZÚ při řešení výzev, kterým jakožto mikroekonomiky malých ostrovů čelí, např. pomocí připravenosti na regionální katastrofy a iniciativ pro jejich zmírňování. V této souvislosti by měla být zajištěna koordinace zejména mezi podporou regionální spolupráce a integrace a podporou na územní úrovni. Zvláštní pozornost by měla být také věnována spolupráci mezi ZZÚ a státy AKT, a v koordinaci s dalšími finančními nástroji Společenství, spolupráci s nejvzdálenějšími regiony uvedeným v čl. 299 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(5)

Pro programování přídělu podle 10. ERF by měla být přijata ustanovení na podporu regionální spolupráce a integrace s cílem posílit odolnost ZZÚ při řešení výzev, kterým jakožto mikroekonomiky malých ostrovů čelí, např. pomocí připravenosti na regionální katastrofy a iniciativ pro jejich zmírňování. V této souvislosti by měla být zajištěna koordinace zejména mezi podporou regionální spolupráce a integrace a podporou na územní úrovni. Zvláštní pozornost by měla být také věnována spolupráci mezi ZZÚ a státy AKT, a v koordinaci s dalšími finančními nástroji Společenství, spolupráci s nejvzdálenějšími regiony uvedeným v čl. 299 odst. 2 Smlouvy.

| (6) | Orientační částky přidělené ZZÚ v rámci 10. ERF by měly být určeny v souladu s čl. 3 odst. 5 přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří. |
| --- | --- |

(6)

Orientační částky přidělené ZZÚ v rámci 10. ERF by měly být určeny v souladu s čl. 3 odst. 5 přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří.

| (7) | Opatření stanovená v tomto nařízení byla se ZZÚ konzultována. |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená v tomto nařízení byla se ZZÚ konzultována.

| (8) | Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru ERF–ZZÚ, zřízeného článkem 24 rozhodnutí o přidružení zámoří, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru ERF–ZZÚ, zřízeného článkem 24 rozhodnutí o přidružení zámoří,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 2304/2002 se mění takto:

| 1. | Článek 1 se nahrazuje tímto:
  „Článek 1
  Předmět
  Toto nařízení stanoví postupy pro programování, provádění a kontrolu finanční pomoci Společenství pro zámořské země a území (ZZÚ), kterou řídí Komise v rámci desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) v souladu s rozhodnutím o přidružení zámoří a finančním nařízením použitelným pro 10. ERF.“ |
| --- | --- |

1.

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví postupy pro programování, provádění a kontrolu finanční pomoci Společenství pro zámořské země a území (ZZÚ), kterou řídí Komise v rámci desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) v souladu s rozhodnutím o přidružení zámoří a finančním nařízením použitelným pro 10. ERF.“

| 2. | Článek 3 se nahrazuje tímto:
  „Článek 3
  Územní programování
  Operace financované z nevratné pomoci podle 10. ERF v rámci rozhodnutí o přidružení zámoří musí být naprogramovány co nejdříve po vstupu v platnost Vnitřní dohody o založení 10. ERF prostřednictvím přijetí jednotného programového dokumentu (JPD) podle vzoru obsaženého v příloze tohoto nařízení.“ |
| --- | --- |

2.

Článek 3 se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Územní programování

Operace financované z nevratné pomoci podle 10. ERF v rámci rozhodnutí o přidružení zámoří musí být naprogramovány co nejdříve po vstupu v platnost Vnitřní dohody o založení 10. ERF prostřednictvím přijetí jednotného programového dokumentu (JPD) podle vzoru obsaženého v příloze tohoto nařízení.“

| 3. | Článek 4 se nahrazuje tímto:
  „Článek 4
  Příprava JPD
  1.   Příslušné orgány ZZÚ vypracují návrh JPD po konzultacích s nejširším možným spektrem aktérů procesu rozvoje a využijí získané zkušenosti a osvědčené postupy.
  Každý návrh JPD musí být přizpůsoben potřebám a odpovídat zvláštní situaci každé ZZÚ. Identifikuje ukazatele zaměřené na výsledky, které se mají monitorovat, a podpoří místní zapojení do programů spolupráce.
  2.   Návrh JPD je předmětem výměny názorů mezi ZZÚ, dotčeným členským státem a Komisí, prostřednictvím případně příslušné delegace.
  ZZÚ poskytnou veškeré nezbytné informace včetně výsledků všech studií proveditelnosti, aby Komise mohla hodnocení návrhu JPD provést co nejúčinněji.
  3.   Finanční příděly z 10. ERF se v zásadě poskytují jako rozpočtová podpora vyjma ve výjimečných a řádně odůvodněných případech.
  V případech, kdy podmínky pro rozpočtovou podporu nejsou naplněny, SPD stanoví opatření pro vytvoření těchto podmínek.
  Je třeba zmínit veškeré odchylky mezi vlastní analýzou ZZÚ a analýzou Společenství.“ |
| --- | --- |

3.

Článek 4 se nahrazuje tímto:

„Článek 4

Příprava JPD

1.   Příslušné orgány ZZÚ vypracují návrh JPD po konzultacích s nejširším možným spektrem aktérů procesu rozvoje a využijí získané zkušenosti a osvědčené postupy.

Každý návrh JPD musí být přizpůsoben potřebám a odpovídat zvláštní situaci každé ZZÚ. Identifikuje ukazatele zaměřené na výsledky, které se mají monitorovat, a podpoří místní zapojení do programů spolupráce.

2.   Návrh JPD je předmětem výměny názorů mezi ZZÚ, dotčeným členským státem a Komisí, prostřednictvím případně příslušné delegace.

ZZÚ poskytnou veškeré nezbytné informace včetně výsledků všech studií proveditelnosti, aby Komise mohla hodnocení návrhu JPD provést co nejúčinněji.

3.   Finanční příděly z 10. ERF se v zásadě poskytují jako rozpočtová podpora vyjma ve výjimečných a řádně odůvodněných případech.

V případech, kdy podmínky pro rozpočtovou podporu nejsou naplněny, SPD stanoví opatření pro vytvoření těchto podmínek.

Je třeba zmínit veškeré odchylky mezi vlastní analýzou ZZÚ a analýzou Společenství.“

| 4. | Článek 5 se nahrazuje tímto:
  „Článek 5
  Hodnocení JPD Komisí
  Komise vyhodnotí návrh JPD, aby určila, zda obsahuje všechny potřebné prvky a zda je v souladu s cíli rozhodnutí o přidružení zámoří, tohoto nařízení a příslušných politik Společenství.
  Komise vyhodnotí návrh JPD, aby určila, zda obsahuje všechny potřebné všechny prvky, které jsou vyžadovány při přijímání finančního rozhodnutí Komise uvedeného v čl. 20 odst. 4 rozhodnutí o přidružení zámoří.
  O obdrženém návrhu vyrozumí Evropskou investiční banku.
  Aniž by tím bylo dotčeno ustanovení čl. 4 odst. 3, Komise rozhoduje, zda má být finanční pomoc z 10. ERF poskytnuta jako rozpočtová podpora na základě předběžného posouzení transparentnosti, odpovědnosti a účinnosti řízení veřejných výdajů a otevřenosti a transparentnosti zadávání veřejných zakázek v souladu s normami stanovenými ve finančním nařízení použitelným pro 10. ERF, nebo poskytnuta jako podpora programů či projektů.“ |
| --- | --- |

4.

Článek 5 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

Hodnocení JPD Komisí

Komise vyhodnotí návrh JPD, aby určila, zda obsahuje všechny potřebné prvky a zda je v souladu s cíli rozhodnutí o přidružení zámoří, tohoto nařízení a příslušných politik Společenství.

Komise vyhodnotí návrh JPD, aby určila, zda obsahuje všechny potřebné všechny prvky, které jsou vyžadovány při přijímání finančního rozhodnutí Komise uvedeného v čl. 20 odst. 4 rozhodnutí o přidružení zámoří.

O obdrženém návrhu vyrozumí Evropskou investiční banku.

Aniž by tím bylo dotčeno ustanovení čl. 4 odst. 3, Komise rozhoduje, zda má být finanční pomoc z 10. ERF poskytnuta jako rozpočtová podpora na základě předběžného posouzení transparentnosti, odpovědnosti a účinnosti řízení veřejných výdajů a otevřenosti a transparentnosti zadávání veřejných zakázek v souladu s normami stanovenými ve finančním nařízení použitelným pro 10. ERF, nebo poskytnuta jako podpora programů či projektů.“

| 5. | Článek 6 se nahrazuje tímto:
  „Článek 6
  Regionální programy
  1.   Články 3 a 5 se použijí obdobně na finanční podporu regionální spolupráce a integrace podle čl. 3 odst. 2 přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří.
  Při posuzování návrhů Komise bere zvláště v úvahu předpokládaný dopad na integraci přijímajících ZZÚ do regionu, k němuž náležejí.
  V největším možném rozsahu se zajistí koordinace s programy na územní úrovni a s akcemi zahrnujícími státy AKT a/nebo nejvzdálenější regiony uvedené v čl. 299 odst. 2 Smlouvy. Do tohoto lze zahrnout i identifikování priorit a zvláštních zdrojů pro účely posílení spolupráce se státy AKT a/nebo nejvzdálenějšími regiony, a způsobů jak identifikovat a koordinovat výběr akcí společného zájmu.
  Závazku k výdajům musí přecházet finanční rozhodnutí Komise o krytí podpory projektů a programů.
  2.   Aby bylo dosaženo odpovídajícího měřítka a zvýšení účinnosti, mohou být pro financování regionálních programů s výraznou územní složkou kombinovány regionální a územní finanční prostředky.
  3.   Články 8 a 16 až 30 se použijí obdobně na regionální programy.“ |
| --- | --- |

5.

Článek 6 se nahrazuje tímto:

„Článek 6

Regionální programy

1.   Články 3 a 5 se použijí obdobně na finanční podporu regionální spolupráce a integrace podle čl. 3 odst. 2 přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří.

Při posuzování návrhů Komise bere zvláště v úvahu předpokládaný dopad na integraci přijímajících ZZÚ do regionu, k němuž náležejí.

V největším možném rozsahu se zajistí koordinace s programy na územní úrovni a s akcemi zahrnujícími státy AKT a/nebo nejvzdálenější regiony uvedené v čl. 299 odst. 2 Smlouvy. Do tohoto lze zahrnout i identifikování priorit a zvláštních zdrojů pro účely posílení spolupráce se státy AKT a/nebo nejvzdálenějšími regiony, a způsobů jak identifikovat a koordinovat výběr akcí společného zájmu.

Závazku k výdajům musí přecházet finanční rozhodnutí Komise o krytí podpory projektů a programů.

2.   Aby bylo dosaženo odpovídajícího měřítka a zvýšení účinnosti, mohou být pro financování regionálních programů s výraznou územní složkou kombinovány regionální a územní finanční prostředky.

3.   Články 8 a 16 až 30 se použijí obdobně na regionální programy.“

| 6. | Článek 7 se nahrazuje tímto:
  „Článek 7
  Použití rezervy
  1.   Komise přiděluje zdroje z rezervy B pro účely uvedené v čl. 3 odst. 4 písm. b) přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří na základě přezkumu v polovině období uvedeného v článku 22 tohoto nařízení. Komise v souladu s tím upravuje již přidělené orientační částky a informuje ZZÚ a členské státy o svém rozhodnutí ohledně nových přídělů.
  2.   Pro účely závazků ke zdrojům stanovených v článku 28 a v příloze II D rozhodnutí o přidružení zámoří předloží všechny ZZÚ, které se samy považují za způsobilé pro podporu stanovenou ve zmíněném článku, úplnou žádost na formulářích poskytnutých Komisí a přiloží veškeré informace, které je k tomuto účelu potřebné posoudit.
  Tato žádost musí být předložena Komisi nejpozději do konce roku následujícího po roce, pro který se dodatečná podpora požaduje.
  Komise o svém rozhodnutí vyrozumí ZZÚ co nejdříve.“ |
| --- | --- |

6.

Článek 7 se nahrazuje tímto:

„Článek 7

Použití rezervy

1.   Komise přiděluje zdroje z rezervy B pro účely uvedené v čl. 3 odst. 4 písm. b) přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří na základě přezkumu v polovině období uvedeného v článku 22 tohoto nařízení. Komise v souladu s tím upravuje již přidělené orientační částky a informuje ZZÚ a členské státy o svém rozhodnutí ohledně nových přídělů.

2.   Pro účely závazků ke zdrojům stanovených v článku 28 a v příloze II D rozhodnutí o přidružení zámoří předloží všechny ZZÚ, které se samy považují za způsobilé pro podporu stanovenou ve zmíněném článku, úplnou žádost na formulářích poskytnutých Komisí a přiloží veškeré informace, které je k tomuto účelu potřebné posoudit.

Tato žádost musí být předložena Komisi nejpozději do konce roku následujícího po roce, pro který se dodatečná podpora požaduje.

Komise o svém rozhodnutí vyrozumí ZZÚ co nejdříve.“

| 7. | Článek 8 se nahrazuje tímto:
  „Článek 8
  Závazky
  1.   Komise se zavazuje k výdajům na finanční pomoc pro ZZÚ v souladu s finančním nařízením použitelným pro 10. ERF.
  2.   V rámci JPD musí závazku k výdajům předcházet finanční rozhodnutí Komise, které v zásadě pokryje rozpočtovou podporu vyjma ve výjimečných a řádně odůvodněných případech.
  3.   Mimo rámec JPD se Komise zavazuje k výdajům týkajícím se nepřidělené rezervy B vytvořené podle čl. 3 odst. 4 přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří a provádí je v souladu s finančním nařízením použitelným na 10. ERF.“ |
| --- | --- |

7.

Článek 8 se nahrazuje tímto:

„Článek 8

Závazky

1.   Komise se zavazuje k výdajům na finanční pomoc pro ZZÚ v souladu s finančním nařízením použitelným pro 10. ERF.

2.   V rámci JPD musí závazku k výdajům předcházet finanční rozhodnutí Komise, které v zásadě pokryje rozpočtovou podporu vyjma ve výjimečných a řádně odůvodněných případech.

3.   Mimo rámec JPD se Komise zavazuje k výdajům týkajícím se nepřidělené rezervy B vytvořené podle čl. 3 odst. 4 přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří a provádí je v souladu s finančním nařízením použitelným na 10. ERF.“

| 8. | Článek 9 se nahrazuje tímto:
  „Článek 9
  Platební agentury
  Finanční instituce v ZZÚ, u nichž Komise otevírá účty v souladu s finančním nařízením použitelným na 10. ERF pro účely provádění spolupráce se ZZÚ, vykonávají funkce ‚platebních agentur‘.
  Z prostředků uložených u platebních agentur ve Společenství se vyplácí úrok.
  Platební agentury neobdrží za své služby žádnou odměnu a z uložených prostředků se nevyplácí úrok.“ |
| --- | --- |

8.

Článek 9 se nahrazuje tímto:

„Článek 9

Platební agentury

Finanční instituce v ZZÚ, u nichž Komise otevírá účty v souladu s finančním nařízením použitelným na 10. ERF pro účely provádění spolupráce se ZZÚ, vykonávají funkce ‚platebních agentur‘.

Z prostředků uložených u platebních agentur ve Společenství se vyplácí úrok.

Platební agentury neobdrží za své služby žádnou odměnu a z uložených prostředků se nevyplácí úrok.“

| 9. | Článek 10 se nahrazuje tímto:
  „Článek 10
  Obecné předpisy pro zakázky
  1.   Postupy, kterými se řídí zadávání zakázek, musí být uvedeny v dohodách o financování.
  2.   V případech, kdy je finanční pomoc poskytována prostřednictvím rozpočtové podpory, se použijí postupy pro zadávání veřejných zakázek příslušné ZZÚ.
  3.   Ve všech ostatních případech musí být při zadávání zakázky dodržena příslušná ustanovení finančního nařízení použitelná pro 10. ERF.“ |
| --- | --- |

9.

Článek 10 se nahrazuje tímto:

„Článek 10

Obecné předpisy pro zakázky

1.   Postupy, kterými se řídí zadávání zakázek, musí být uvedeny v dohodách o financování.

2.   V případech, kdy je finanční pomoc poskytována prostřednictvím rozpočtové podpory, se použijí postupy pro zadávání veřejných zakázek příslušné ZZÚ.

3.   Ve všech ostatních případech musí být při zadávání zakázky dodržena příslušná ustanovení finančního nařízení použitelná pro 10. ERF.“

| 10. | Článek 13 se nahrazuje tímto:
  „Článek 13
  Delegace
  1.   Pokud je Komise zastupována delegací pod vedením vedoucího delegace, vyrozumí o tom dotyčné ZZÚ. V těchto případech se použijí ustanovení finančního nařízení použitelná na 10. ERF o pověřených schvalujících osobách a účetních.
  2.   Vedoucí zastoupení je hlavní kontaktní osobou pro různé subjekty spolupráce v dotčené ZZÚ. Spolupracuje úzce s územní schvalující osobou.
  3.   Vedoucí zastoupení má nezbytné pokyny a delegované pravomoci k tomu, aby usnadnil a urychlil veškeré operace podle tohoto nařízení.
  4.   Vedoucí zastoupení pravidelně informuje orgány ZZÚ o činnostech Společenství, které se mohou přímo dotýkat spolupráce mezi Společenstvím a dotčenou ZZÚ.“ |
| --- | --- |

10.

Článek 13 se nahrazuje tímto:

„Článek 13

Delegace

1.   Pokud je Komise zastupována delegací pod vedením vedoucího delegace, vyrozumí o tom dotyčné ZZÚ. V těchto případech se použijí ustanovení finančního nařízení použitelná na 10. ERF o pověřených schvalujících osobách a účetních.

2.   Vedoucí zastoupení je hlavní kontaktní osobou pro různé subjekty spolupráce v dotčené ZZÚ. Spolupracuje úzce s územní schvalující osobou.

3.   Vedoucí zastoupení má nezbytné pokyny a delegované pravomoci k tomu, aby usnadnil a urychlil veškeré operace podle tohoto nařízení.

4.   Vedoucí zastoupení pravidelně informuje orgány ZZÚ o činnostech Společenství, které se mohou přímo dotýkat spolupráce mezi Společenstvím a dotčenou ZZÚ.“

| 11. | Článek 14 se nahrazuje tímto:
  „Článek 14
  Územní schvalující osoba
  1.   Vláda každé ZZÚ jmenuje územní schvalující osobu, aby ji zastupovala ve všech operacích financovaných ze zdrojů ERF řízených Komisí a bankou. Územní schvalující osoba jmenuje jednoho nebo více zástupců územní schvalující osoby, kteří ji nahradí, pokud by nemohla svou funkci vykonávat, a o tomto jmenování uvědomí Komisi. Územní schvalující osoba může za předpokladu splnění podmínek institucionální kapacity a řádného finančního řízení delegovat své funkce v oblasti provádění daných programů a projektů na příslušný orgán v rámci veřejné správy ZZÚ. Územní schvalující osoba informuje Komisi o každém takovém delegování.
  Jestliže se Komise dozví o problémech při provádění postupů spojených s řízením zdrojů ERF, naváže ve spolupráci s územní schvalující osobou veškeré kontakty potřebné k nápravě situace a podnikne veškeré nezbytné kroky.
  Územní schvalující osoba nese finanční odpovědnost jen za výkonné úkoly, které jí byly svěřeny.
  V rámci decentralizovaného řízení zdrojů ERF a s výhradou dodatečných pravomocí, které by mohla Komise udělit, územní schvalující osoba:






  a) | odpovídá za koordinaci, programování, pravidelné sledování a přezkumy provádění spolupráce konané ročně, v polovině a na konci období, jakož i za případnou koordinaci s dárci; |
| --- | --- | --- |

11.

Článek 14 se nahrazuje tímto:

„Článek 14

Územní schvalující osoba

1.   Vláda každé ZZÚ jmenuje územní schvalující osobu, aby ji zastupovala ve všech operacích financovaných ze zdrojů ERF řízených Komisí a bankou. Územní schvalující osoba jmenuje jednoho nebo více zástupců územní schvalující osoby, kteří ji nahradí, pokud by nemohla svou funkci vykonávat, a o tomto jmenování uvědomí Komisi. Územní schvalující osoba může za předpokladu splnění podmínek institucionální kapacity a řádného finančního řízení delegovat své funkce v oblasti provádění daných programů a projektů na příslušný orgán v rámci veřejné správy ZZÚ. Územní schvalující osoba informuje Komisi o každém takovém delegování.

Jestliže se Komise dozví o problémech při provádění postupů spojených s řízením zdrojů ERF, naváže ve spolupráci s územní schvalující osobou veškeré kontakty potřebné k nápravě situace a podnikne veškeré nezbytné kroky.

Územní schvalující osoba nese finanční odpovědnost jen za výkonné úkoly, které jí byly svěřeny.

V rámci decentralizovaného řízení zdrojů ERF a s výhradou dodatečných pravomocí, které by mohla Komise udělit, územní schvalující osoba:

a)

odpovídá za koordinaci, programování, pravidelné sledování a přezkumy provádění spolupráce konané ročně, v polovině a na konci období, jakož i za případnou koordinaci s dárci;

| b) | v úzké spolupráci s Komisí odpovídá za přípravu, předkládání a hodnocení programů a projektů; |
| --- | --- |

b)

v úzké spolupráci s Komisí odpovídá za přípravu, předkládání a hodnocení programů a projektů;

| c) | připravuje zadávací dokumentaci a případně dokumentaci k výzvám k předkládání návrhů; |
| --- | --- |

c)

připravuje zadávací dokumentaci a případně dokumentaci k výzvám k předkládání návrhů;

| d) | před zveřejněním výzev k podávání nabídek a případně výzev k předkládání návrhů předkládá Komisi ke schválení zadávací dokumentaci a případně dokumentaci k výzvám k předkládání návrhů; |
| --- | --- |

d)

před zveřejněním výzev k podávání nabídek a případně výzev k předkládání návrhů předkládá Komisi ke schválení zadávací dokumentaci a případně dokumentaci k výzvám k předkládání návrhů;

| e) | v úzké spolupráci s Komisí zveřejňuje výzvy k podávání nabídek a případně výzvy k předkládání návrhů; |
| --- | --- |

e)

v úzké spolupráci s Komisí zveřejňuje výzvy k podávání nabídek a případně výzvy k předkládání návrhů;

| f) | přijímá nabídky a případně návrhy a předává kopie nabídek Komisi; předsedá jejich posuzování a stanovuje výsledky tohoto posouzení ve lhůtě jejich platnosti s ohledem na čas potřebný ke schválení zakázky; |
| --- | --- |

f)

přijímá nabídky a případně návrhy a předává kopie nabídek Komisi; předsedá jejich posuzování a stanovuje výsledky tohoto posouzení ve lhůtě jejich platnosti s ohledem na čas potřebný ke schválení zakázky;

| g) | vyzývá Komisi k posuzování nabídek a případně návrhů a oznamuje Komisi výsledek posouzení nabídek a návrhů za účelem schválení návrhů na zadání zakázek a udělení grantů; |
| --- | --- |

g)

vyzývá Komisi k posuzování nabídek a případně návrhů a oznamuje Komisi výsledek posouzení nabídek a návrhů za účelem schválení návrhů na zadání zakázek a udělení grantů;

| h) | předkládá Komisi ke schválení zakázky a odhady programů a dodatky k nim; |
| --- | --- |

h)

předkládá Komisi ke schválení zakázky a odhady programů a dodatky k nim;

| i) | podepisuje Komisí schválené zakázky a dodatky k nim; |
| --- | --- |

i)

podepisuje Komisí schválené zakázky a dodatky k nim;

| j) | zúčtuje a schvaluje výdaje v mezích jí přidělených zdrojů a |
| --- | --- |

j)

zúčtuje a schvaluje výdaje v mezích jí přidělených zdrojů a

| k) | během provádění operací činí veškeré úpravy nutné k tomu, aby bylo zajištěno správné provádění schválených programů a projektů z hospodářského a technického hlediska. |
| --- | --- |

k)

během provádění operací činí veškeré úpravy nutné k tomu, aby bylo zajištěno správné provádění schválených programů a projektů z hospodářského a technického hlediska.

2.   Územní schvalující osoba během provádění operací a s výhradou povinnosti informovat Komisi rozhoduje o:

| a) | technických úpravách a změnách podrobností programů a projektů, pokud neovlivňují přijaté technické řešení a zůstávají v rámci rezerv pro úpravy stanovených v dohodě o financování; |
| --- | --- |

a)

technických úpravách a změnách podrobností programů a projektů, pokud neovlivňují přijaté technické řešení a zůstávají v rámci rezerv pro úpravy stanovených v dohodě o financování;

| b) | změnách místa u vícečetných programů nebo projektů, pokud jsou odůvodněny technickými, hospodářskými nebo sociálními důvody; |
| --- | --- |

b)

změnách místa u vícečetných programů nebo projektů, pokud jsou odůvodněny technickými, hospodářskými nebo sociálními důvody;

| c) | uložení nebo prominutí pokut za prodlení; |
| --- | --- |

c)

uložení nebo prominutí pokut za prodlení;

| d) | zproštění ručitelů; |
| --- | --- |

d)

zproštění ručitelů;

| e) | nákupu zboží na místním trhu bez ohledu na jeho původ; |
| --- | --- |

e)

nákupu zboží na místním trhu bez ohledu na jeho původ;

| f) | použití stavebního zařízení a strojů, které nepocházejí z členských států, ze ZZÚ nebo států AKT, pokud v členských státech, v ZZÚ nebo státech AKT neexistuje výroba srovnatelného zařízení a strojů; |
| --- | --- |

f)

použití stavebního zařízení a strojů, které nepocházejí z členských států, ze ZZÚ nebo států AKT, pokud v členských státech, v ZZÚ nebo státech AKT neexistuje výroba srovnatelného zařízení a strojů;

| g) | subdodávkách; |
| --- | --- |

g)

subdodávkách;

| h) | konečném převzetí za předpokladu, že Komise je přítomna při předběžném převzetí, potvrdí odpovídající zápis a případně je přítomna při konečném převzetí, zejména pokud rozsah výhrad zaznamenaných při předběžném převzetí vyžaduje rozsáhlé dodatečné práce a |
| --- | --- |

h)

konečném převzetí za předpokladu, že Komise je přítomna při předběžném převzetí, potvrdí odpovídající zápis a případně je přítomna při konečném převzetí, zejména pokud rozsah výhrad zaznamenaných při předběžném převzetí vyžaduje rozsáhlé dodatečné práce a

| i) | najímání poradců a dalších odborníků na technickou pomoc. |
| --- | --- |

i)

najímání poradců a dalších odborníků na technickou pomoc.

3.   Mimo to územní schvalující osoba:

| a) | zpracovává výroční zprávu o provádění a po obdržení schválení monitorovacího výboru ji předkládá Komisi; |
| --- | --- |

a)

zpracovává výroční zprávu o provádění a po obdržení schválení monitorovacího výboru ji předkládá Komisi;

| b) | provádí přezkum v polovině období uvedený v článku 22; |
| --- | --- |

b)

provádí přezkum v polovině období uvedený v článku 22;

| c) | zajišťuje, že subjekty, které se účastní řízení a provádění programů ERF, udržují pro všechny transakce související s pomocí buď oddělený účetní systém, nebo patřičný účetní kód a |
| --- | --- |

c)

zajišťuje, že subjekty, které se účastní řízení a provádění programů ERF, udržují pro všechny transakce související s pomocí buď oddělený účetní systém, nebo patřičný účetní kód a

| d) | přijímá veškerá nezbytná opatření k zajištění provádění článků 16, 19, 24 a 30. |
| --- | --- |

d)

přijímá veškerá nezbytná opatření k zajištění provádění článků 16, 19, 24 a 30.

4.   Po předložení roční zprávy o provádění uvedené v článku 21 Komise a územní schvalující osoba přezkoumají hlavní výsledky předchozího roku.

Po tomto přezkumu může Komise sdělit územní schvalující osobě připomínky. Územní schvalující osoba informuje Komisi o každé akci provedené na základě těchto připomínek. Usoudí-li Komise v řádně odůvodněných případech, že přijatá opatření nejsou dostatečná, může pro ZZÚ a územní schvalující osobu vydat odůvodněné doporučení pro úpravy zaměřené na zlepšení účinnosti monitorovacích nebo řídících mechanismů.

Po obdržení každého takového doporučení doloží územní schvalující osoba opatření, která přijala pro zdokonalení monitorovacích nebo řídících mechanismů, nebo vysvětlí, proč žádná taková opatření nepřijala.“

| 12. | Článek 22 se nahrazuje tímto:
  „Článek 22
  Přezkum v polovině období
  1.   Přezkum v polovině období je organizován za účelem posouzení počátečních výsledků JPD, jejich významu a rozsahu, v němž bylo cílů dosaženo.
  Posuzuje rovněž využívání finančních prostředků a průběh monitorování a provádění.
  2.   Za provedení přezkumu v polovině období odpovídá Komise v součinnosti s územní schvalující osobou a dotčeným členským státem.
  Přezkum v polovině období se v zásadě provádí v době mezi 30. a 42. měsícem od vstupu v účinnost Vnitřní dohody o založení 10. ERF.
  JPD může stanovit jinou lhůtu, zejména s ohledem na ukazatele přijaté v případě rozpočtové podpory.
  Přezkum v polovině období je v zásadě proveden nezávislým hodnotitelem a je předložen monitorovacímu výboru a poté postoupen Komisi.
  3.   Komise zkoumá relevanci a kvalitu přezkumu na základě kritérií stanovených v JPD, přičemž uváží rovněž finanční příděl ERF.“ |
| --- | --- |

12.

Článek 22 se nahrazuje tímto:

„Článek 22

Přezkum v polovině období

1.   Přezkum v polovině období je organizován za účelem posouzení počátečních výsledků JPD, jejich významu a rozsahu, v němž bylo cílů dosaženo.

Posuzuje rovněž využívání finančních prostředků a průběh monitorování a provádění.

2.   Za provedení přezkumu v polovině období odpovídá Komise v součinnosti s územní schvalující osobou a dotčeným členským státem.

Přezkum v polovině období se v zásadě provádí v době mezi 30. a 42. měsícem od vstupu v účinnost Vnitřní dohody o založení 10. ERF.

JPD může stanovit jinou lhůtu, zejména s ohledem na ukazatele přijaté v případě rozpočtové podpory.

Přezkum v polovině období je v zásadě proveden nezávislým hodnotitelem a je předložen monitorovacímu výboru a poté postoupen Komisi.

3.   Komise zkoumá relevanci a kvalitu přezkumu na základě kritérií stanovených v JPD, přičemž uváží rovněž finanční příděl ERF.“

| 13. | Článek 27 se nahrazuje tímto:
  „Článek 27
  Úprava přídělů ERF
  S využitím výsledků monitorování, auditu a hodnocení jako základu a s uvážením připomínek monitorovacího výboru může Komise upravit částky a podmínky původního JPD z vlastního podnětu nebo na návrh dotčené ZZÚ s ohledem na aktuální potřeby a výkonnost této ZZÚ a při zohlednění nejnovějších dostupných statistických údajů pro tuto ZZÚ.
  Tato úprava se provádí zpravidla při přezkumu v polovině období uvedeném v článku 22 nebo v případě nesrovnalostí v nejkratší možné době v souladu s postupem stanoveným v článku 24 rozhodnutí o přidružení zámoří.“ |
| --- | --- |

13.

Článek 27 se nahrazuje tímto:

„Článek 27

Úprava přídělů ERF

S využitím výsledků monitorování, auditu a hodnocení jako základu a s uvážením připomínek monitorovacího výboru může Komise upravit částky a podmínky původního JPD z vlastního podnětu nebo na návrh dotčené ZZÚ s ohledem na aktuální potřeby a výkonnost této ZZÚ a při zohlednění nejnovějších dostupných statistických údajů pro tuto ZZÚ.

Tato úprava se provádí zpravidla při přezkumu v polovině období uvedeném v článku 22 nebo v případě nesrovnalostí v nejkratší možné době v souladu s postupem stanoveným v článku 24 rozhodnutí o přidružení zámoří.“

| 14. | Článek 29 se nahrazuje tímto:
  „Článek 29
  Inkaso a zpětné platby
  1.   Veškeré zpětné platby Komisi musí být provedeny do dne splatnosti vyznačeného na inkasním příkazu vyhotoveném v souladu s finančním nařízením použitelným pro 10. ERF. Tímto dnem splatnosti je poslední den druhého měsíce následujícího po vydání příkazu.
  2.   Každé prodlení při provádění zpětné platby vede k uložení úroku z prodlení po dobu počínající dnem splatnosti uvedeným v odstavci 1 a končící dnem skutečného splacení. Sazba úroku z prodlení je o jeden a půl procentního bodu vyšší než sazba, kterou používá Evropská centrální banka ve svých hlavních refinančních operacích první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti.
  3.   Územní schvalující osoba vede účet částek inkasovaných z již provedených plateb pomoci Společenství a zajišťuje, aby byly částky inkasovány bez zbytečného prodlení.
  Příjemce zaplatí každou částku, která má být inkasována, spolu s úrokem z prodlení tak, že dotyčnou částku odečte ze svého příštího výkazu výdajů a žádosti na platbu ke Komisi, nebo pokud to nestačí, uhradí částku Společenství.
  Územní schvalující osoba zasílá Komisi jednou za rok výkaz částek, u kterých se v příslušném období očekává jejich inkaso, roztříděných podle roku zahájení inkasního řízení.“ |
| --- | --- |

14.

Článek 29 se nahrazuje tímto:

„Článek 29

Inkaso a zpětné platby

1.   Veškeré zpětné platby Komisi musí být provedeny do dne splatnosti vyznačeného na inkasním příkazu vyhotoveném v souladu s finančním nařízením použitelným pro 10. ERF. Tímto dnem splatnosti je poslední den druhého měsíce následujícího po vydání příkazu.

2.   Každé prodlení při provádění zpětné platby vede k uložení úroku z prodlení po dobu počínající dnem splatnosti uvedeným v odstavci 1 a končící dnem skutečného splacení. Sazba úroku z prodlení je o jeden a půl procentního bodu vyšší než sazba, kterou používá Evropská centrální banka ve svých hlavních refinančních operacích první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti.

3.   Územní schvalující osoba vede účet částek inkasovaných z již provedených plateb pomoci Společenství a zajišťuje, aby byly částky inkasovány bez zbytečného prodlení.

Příjemce zaplatí každou částku, která má být inkasována, spolu s úrokem z prodlení tak, že dotyčnou částku odečte ze svého příštího výkazu výdajů a žádosti na platbu ke Komisi, nebo pokud to nestačí, uhradí částku Společenství.

Územní schvalující osoba zasílá Komisi jednou za rok výkaz částek, u kterých se v příslušném období očekává jejich inkaso, roztříděných podle roku zahájení inkasního řízení.“

| 15. | Příloha se nahrazuje novou přílohou, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

15.

Příloha se nahrazuje novou přílohou, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

V souladu s čl. 3 odst. 5 přílohy II Aa rozhodnutí o přidružení zámoří jsou orientační částky přidělené v rámci 10. ERF následující:

| (v milionech EUR) |
| --- |
| ZZÚ | Orientační příděly v rámci 10. ERF |
| Nová Kaledonie | 19,81 |
| Francouzská Polynésie | 19,79 |
| ostrovy Wallis a Futuna | 16,49 |
| Mayotte | 22,92 |
| Saint Pierre a Miquelon | 20,74 |
| Aruba | 8,88 |
| Nizozemské Antily | 24 |
| Falklandy | 4,13 |
| Turks a Caicos | 11,85 |
| Anguilla | 11,7 |
| Montserrat | 15,66 |
| Svatá Helena a závislá území (Ascension, Tristan da Cunha) | 16,63 |
| Pitcairn | 2,4 |
| Regionální spolupráce a integrace | 40 |
| Nepřidělená rezerva B | 15 |

(v milionech EUR)

ZZÚ

Orientační příděly v rámci 10. ERF

Nová Kaledonie

19,81

Francouzská Polynésie

19,79

ostrovy Wallis a Futuna

16,49

Mayotte

22,92

Saint Pierre a Miquelon

20,74

Aruba

8,88

Nizozemské Antily

24

Falklandy

4,13

Turks a Caicos

11,85

Anguilla

11,7

Montserrat

15,66

Svatá Helena a závislá území (Ascension, Tristan da Cunha)

16,63

Pitcairn

2,4

Regionální spolupráce a integrace

40

Nepřidělená rezerva B

15

Článek 3

Toto nařízení se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vstupu v platnost Vnitřní dohody o založení 10. ERF.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. prosince 2007.

Za Komisi

Louis MICHEL

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 314, 30.11.2001, s. 1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2007/249/ES (Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 33).

1

(2)  Úř. věst. L 348, 21.12.2002, s. 82.

2

(3)  Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.

3

(4)  Dosud nezveřejněno – KOM(2007) 410 v konečném znění, 16.7.2007.

4

(5)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3. Dohoda naposledy pozměněná rozhodnutím Rady ministrů AKT–ES č. 1/2006 (Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 22).

5

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

STANDARDNÍ STRUKTURA JEDNOTNÝCH PROGRAMOVÝCH DOKUMENTŮ PRO ZÁMOŘSKÉ ZEMĚ A ÚZEMÍ V RÁMCI 10. ERF

Celý text, včetně shrnutí a kapitol 1 až 6, by měl mít nejvýše 15 stran (Word Count), plus přílohy.

ČÁST A:   STRATEGIE SPOLUPRÁCE

Shrnutí

JPD by měl začít půlstránkovým shrnutím. Toto shrnutí by mělo zahrnovat hlavní výzvy v oblasti politické, institucionální, ekonomické, sociální a v oblasti životního prostředí, které musí ZZÚ řešit ve střednědobém a dlouhodobém horizontu, hlavní cíle JPD, hlavní důvody pro volbu klíčových oblastí a celkové rozdělení finančních prostředků.

Kapitola 1:   Cíle spolupráce s ES

V této části by měly být výslovně uvedeny obecné cíle ES, které jsou stanoveny v oblasti spolupráce ve Smlouvě o ES, v rozhodnutí o přidružení zámoří, mezinárodních dohodách a v nedávném prohlášení o rozvojové politice Evropských společenství.

Kapitola 2:   Vyhodnocení politické, ekonomické a sociální situace a situace v oblasti životního prostředí

Tato kapitola by měla pojednávat o hlavním vývoji a hlavních tématech na domácí scéně a o jejich mezinárodní návaznosti. Měla by zahrnovat aspekty politické situace, obchodu, ekonomické a sociální situace, životního prostředí a konečně i informace o udržitelnosti současných politik a o střednědobých výzvách.

Mělo by jít o analýzu a ne o pouhý popis. Analýza by měla vycházet z dialogu a být připravena v úzké spolupráci s dárci (existují-li) a zahrnovat nevládní subjekty.

V této souvislosti by ve všech vhodných případech měla být vynaložena zvláštní pozornost na zavádění mezinárodních zásad řádné správy v oblasti finanční, daňové a soudní, a to v rozsahu a podle plánu příslušných reforem.

Stejným způsobem by se mělo zvláště dbát na dostupnost nejnovějších statistických údajů.

Kapitola 3:   Politický program ZZÚ

Tato část by měla obsahovat stručné prohlášení o cílech vlády, které jsou uvedeny v oficiálních politických dokumentech, ve střednědobých nebo dlouhodobých plánech, reformních strategiích nebo programech rozvoje. Prohlášení by mělo být doplněno informacemi o tom, jak vláda hodlá dosáhnout těchto cílů.

Kapitola 4:   Vyhodnocení předchozí a probíhající spolupráce s ES

Tato část by měla obsahovat krátký přehled výsledků a získaných zkušeností z předchozí a probíhající spolupráce s ES. Měla by být zvážena doporučení z příslušných hodnocení ZZÚ, specifických odvětví nebo projektů.

V odstavci o soudržnosti (politický mix ES) by se měly vyhodnotit vazby mezi JPD a dalšími politikami Společenství, zdroji nebo nástroji. Měly by být představeny programy členských států a dárci (existují-li). Zvláštní pozornost by se měla věnovat koordinaci mezi územními a regionálními programy a spolupráci se státy AKT a nejvzdálenějšími regiony uvedenými v čl. 299 odst. 2 Smlouvy.

Kapitola 5:   Strategie odpovídající potřebám

V této části by mělo být uvedeno, jaké oblasti byly zvoleny jako strategické pro spolupráci s ES, a upřesněno, na jaké oblasti/odvětví se bude pomoc soustředit. Volba oblastí by měla logicky vyplývat:

| — | z politických cílů ES, |
| --- | --- |

—

z politických cílů ES,

| — | z analýzy situace ZZÚ a její rozvojové strategie, při níž by se určila relevance a udržitelnost strategie podpory, |
| --- | --- |

—

z analýzy situace ZZÚ a její rozvojové strategie, při níž by se určila relevance a udržitelnost strategie podpory,

| — | ze závěrů přijatých v souvislosti s analýzou politického mixu/soudržnosti, |
| --- | --- |

—

ze závěrů přijatých v souvislosti s analýzou politického mixu/soudržnosti,

| — | z předběžného objemu dostupných finančních prostředků, |
| --- | --- |

—

z předběžného objemu dostupných finančních prostředků,

| — | ze získaných zkušeností z předchozích a probíhajících aktivit s ES, |
| --- | --- |

—

ze získaných zkušeností z předchozích a probíhajících aktivit s ES,

| — | z návaznosti na pomoc od jiných hlavních dárců a na vlastní programy vlády ZZÚ. Podpora Společenství by měla být zaměřena na oblasti, v nichž disponuje komparativními výhodami nebo zvláštní specializací. |
| --- | --- |

—

z návaznosti na pomoc od jiných hlavních dárců a na vlastní programy vlády ZZÚ. Podpora Společenství by měla být zaměřena na oblasti, v nichž disponuje komparativními výhodami nebo zvláštní specializací.

Tato část by rovněž měla obsahovat stručné posouzení institucionální kapacity a případně i řešit možné potřeby institucionálních a kapacitních rozvojových akcí, nebo v případě nutnosti podporu akcí na posílení správy i finanční, daňové a soudní oblasti ve všech vhodných případech.

Je-li navrhována podpora programům nebo projektům jako způsob financování, měly by být popsány výjimečné a řádně odůvodněné případy, které by neumožňovaly poskytovat podporu formou rozpočtové podpory. V případech, kdy podmínky pro rozpočtovou podporu nejsou naplněny, je třeba poskytnout popis opatření prováděných k zajištění toho, aby byly vytvořeny podmínky pro rozpočtovou podporu.

ČÁST B:   ÚZEMNÍ PROGRAM

Kapitola 6:   Územní program

Tato kapitola představuje územní program ZZÚ, který vychází ze strategické analýzy a je s ní zcela v souladu. Územní program je nedílnou součástí JPD a měl by se skládat z těchto částí:

MOŽNOST A:   PROGRAM NA PODPORU ODVĚTVOVÝCH POLITIK

Identifikace

| Název | |
| --- | --- |
| Náklady celkem | Upřesněte: Příspěvky ES a případně příspěvky přijímající ZZÚ (a případně dalších dárců) |
| Metoda pomoci / způsob řízení | Programy na podporu odvětvových politik:






  — | odvětvová rozpočtová podpora (centralizované řízení), |

Název

Náklady celkem

Upřesněte: Příspěvky ES a případně příspěvky přijímající ZZÚ (a případně dalších dárců)

Metoda pomoci / způsob řízení

Programy na podporu odvětvových politik:

—

odvětvová rozpočtová podpora (centralizované řízení),

| — | společný fond (přímé nebo nepřímé) centralizované řízení / decentralizované řízení / nebo společné řízení), |
| --- | --- |

—

společný fond (přímé nebo nepřímé) centralizované řízení / decentralizované řízení / nebo společné řízení),

| — | projektový přístup (přímé nebo nepřímé) centralizované řízení / decentralizované řízení / nebo společné řízení) |
| --- | --- |

—

projektový přístup (přímé nebo nepřímé) centralizované řízení / decentralizované řízení / nebo společné řízení)

Kód výboru pro rozvojovou pomoc

Odvětví

1.   Odůvodnění a kontext ZZÚ

Hospodářská a sociální situace

Hlavními závěry hodnocení makroekonomické situace, a zejména střednědobý až dlouhodobý výhled.

Je-li jako způsob financování použita rozpočtová podpora, uveďte následující:

| — | makroekonomická situace: struktura HDP; stávající hospodářský vývoj a očekávané trendy ohledně růstu HDP a inflace; veřejné finance, rozpočtový deficit, dluhová zátěž a výše nedoplatků; podíl výdajů v klíčových odvětvích; platební bilance na běžném a kapitálovém účtu, rezervy; měnová situace; úloha vnější pomoci v hospodářství; vztah k Mezinárodnímu měnovému fondu, |
| --- | --- |

—

makroekonomická situace: struktura HDP; stávající hospodářský vývoj a očekávané trendy ohledně růstu HDP a inflace; veřejné finance, rozpočtový deficit, dluhová zátěž a výše nedoplatků; podíl výdajů v klíčových odvětvích; platební bilance na běžném a kapitálovém účtu, rezervy; měnová situace; úloha vnější pomoci v hospodářství; vztah k Mezinárodnímu měnovému fondu,

| — | profil a vývoj chudoby: vývoj reálného HDP na jednoho obyvatele; soudržnost mezi mírou růstu a problémem snižování chudoby; výsledky průzkumů týkajících se chudoby; stav hlavních sociální ukazatelů ve srovnání s ostatními zeměmi; vývoj ukazatelů v posledních letech (je-li k dispozici), |
| --- | --- |

—

profil a vývoj chudoby: vývoj reálného HDP na jednoho obyvatele; soudržnost mezi mírou růstu a problémem snižování chudoby; výsledky průzkumů týkajících se chudoby; stav hlavních sociální ukazatelů ve srovnání s ostatními zeměmi; vývoj ukazatelů v posledních letech (je-li k dispozici),

| — | zda odpovídající kritérium pro rozpočtovou podporu je splněno, zejména zda existuje dostatečně stabilní makroekonomická situace. |
| --- | --- |

—

zda odpovídající kritérium pro rozpočtovou podporu je splněno, zejména zda existuje dostatečně stabilní makroekonomická situace.

Politiky spolupráce přijímající ZZÚ

Hlavní politické a strategické priority a směry:

| — | hlavní rysy vnitrostátní rozvojové politiky a strategie (analýza stávající situace, prohlášení o politice a strategii, akční plán(y), střednědobé finanční perspektivy a rozpočet, měření výkonu, monitorování a hodnocení), |
| --- | --- |

—

hlavní rysy vnitrostátní rozvojové politiky a strategie (analýza stávající situace, prohlášení o politice a strategii, akční plán(y), střednědobé finanční perspektivy a rozpočet, měření výkonu, monitorování a hodnocení),

| — | realismus politiky a strategie (například vazba mezi růstem a odstraňováním chudoby, strategické orientace), |
| --- | --- |

—

realismus politiky a strategie (například vazba mezi růstem a odstraňováním chudoby, strategické orientace),

| — | obecné zapojení vlády do politiky a strategie a konkrétně daného odvětvového ministerstva. |
| --- | --- |

—

obecné zapojení vlády do politiky a strategie a konkrétně daného odvětvového ministerstva.

Odvětvový program vlády

Vznik a status odvětvového programu vlády:

| — | hlavní závěry hodnocení odvětvové politiky a odvětvového rozpočtu a jejich střednědobé finanční perspektivy (jsou-li k dispozici), jakož i vazby na územní strategický rámec, |
| --- | --- |

—

hlavní závěry hodnocení odvětvové politiky a odvětvového rozpočtu a jejich střednědobé finanční perspektivy (jsou-li k dispozici), jakož i vazby na územní strategický rámec,

| — | posouzení institucionální kapacity, |
| --- | --- |

—

posouzení institucionální kapacity,

| — | celkový rámec pro monitorování implementace odvětvových politik a strategií. |
| --- | --- |

—

celkový rámec pro monitorování implementace odvětvových politik a strategií.

Je-li použita rozpočtová podpora jako způsob financování, uveďte klíčové závěry hodnocení řízení veřejných financí:

| — | kvalitu stávajícího systému řízení veřejných financí včetně všech zvláštních odvětvových otázek a reforem týkajících se řízení veřejných financí, |
| --- | --- |

—

kvalitu stávajícího systému řízení veřejných financí včetně všech zvláštních odvětvových otázek a reforem týkajících se řízení veřejných financí,

| — | hodnocení procesu zdokonalování řízení veřejných financí. |
| --- | --- |

—

hodnocení procesu zdokonalování řízení veřejných financí.

Je-li použita rozpočtová podpora, uveďte, že jsou splněna příslušná kriteria způsobilosti:

| — | řádně definovaná odvětvová politika a |
| --- | --- |

—

řádně definovaná odvětvová politika a

| — | řádně definovaný program na zlepšení řízení veřejných financí. |
| --- | --- |

—

řádně definovaný program na zlepšení řízení veřejných financí.

Získané zkušenosti

Odkazy na přezkumy, posouzení, výsledky monitorování a hodnocení příslušných předchozích akcí.

Doplňkové akce

Obecný přehled probíhajících akcí ES, akcí dalších dárců a/nebo přijímací ZZÚ, které doplňují akci, která je předkládána.

Koordinace dárců

Popis procesu koordinace mezi přijímací ZZÚ a/nebo dalšími dárci, zejména členskými státy.

2.   Popis

Cíle a očekávané výsledky

Cíle a hlavní prvky vládních odvětvových programů a cíle současného programu na podporu odvětvových politik a vztah mezi nimi.

Očekávané výsledky vládního odvětvového programu a programu na podporu odvětvových politik; zvláštní činnosti, které se mají vykonat v rámci programu na podporu odvětvových politik.

Zúčastněné subjekty

Popis hlavních zúčastněných subjektů včetně příjemců; konzultace občanské společnosti a dalších partnerů; zapojení a posouzení institucionální kapacity.

Rizika a předpoklady

Označení hlavních rizik a přehled opatření na jejich snížení; prvky dokládající udržitelnost navrhované akce. Je-li použita rozpočtová podpora jako způsob financování, měla by být zmíněna rizika týkající se kritérií způsobilosti.

Průřezové otázky

Udržitelné životní prostředí, rovnost mužů a žen, řádná správa věcí veřejných a lidská práva.

3.   Otázky týkající se provádění

Metoda provádění

Zvolte příslušnou možnost v souladu se zvoleným způsobem financování:

| — | centralizované řízení, |
| --- | --- |

—

centralizované řízení,

| — | společné řízení na základě podpisu dohody s mezinárodní organizací, |
| --- | --- |

—

společné řízení na základě podpisu dohody s mezinárodní organizací,

| — | decentralizované řízení na základě podpisu dohody o financování s ZZÚ (v případě částečně centralizovaného a částečně decentralizovaného provádění, použijte tuto možnost).
  V případě decentralizace postupů zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů:






  — | Komise provádí kontroly postupů zadávání veřejných zakázek ex ante, převyšují-li částku 50 000 EUR, a kontroly ex post, je-li částka nižší nebo se rovná 50 000 EUR,
  nebo |
| --- | --- | --- |

—

decentralizované řízení na základě podpisu dohody o financování s ZZÚ (v případě částečně centralizovaného a částečně decentralizovaného provádění, použijte tuto možnost).

V případě decentralizace postupů zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů:

—

Komise provádí kontroly postupů zadávání veřejných zakázek ex ante, převyšují-li částku 50 000 EUR, a kontroly ex post, je-li částka nižší nebo se rovná 50 000 EUR,

nebo

| — | Komise provádí kontroly postupů zadávání veřejných zakázek ex post (úplnou decentralizaci lze zvolit, pouze pokud jsou zcela splněna kritéria stanovená finančním nařízením). |
| --- | --- |

—

Komise provádí kontroly postupů zadávání veřejných zakázek ex post (úplnou decentralizaci lze zvolit, pouze pokud jsou zcela splněna kritéria stanovená finančním nařízením).

V případě decentralizovaných plateb (možné pouze byly-li postupy pro přidělování zakázek decentralizovány):

| — | pomocí odhadů programu jsou decentralizovány platby na provozní náklady a zakázky až do těchto horních mezí:








  Práce | Dodávky | Služby | Granty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| < 300 000 EUR | < 150 000 EUR | < 200 000 EUR | ≤ 100 000 EUR |

—

pomocí odhadů programu jsou decentralizovány platby na provozní náklady a zakázky až do těchto horních mezí:

Práce

Dodávky

Služby

Granty

< 300 000 EUR

< 150 000 EUR

< 200 000 EUR

≤ 100 000 EUR

nebo

| — | platby jsou zcela decentralizovány (úplnou decentralizaci lze zvolit pouze pokud jsou zcela splněna kritéria stanovená finančním nařízením). |
| --- | --- |

—

platby jsou zcela decentralizovány (úplnou decentralizaci lze zvolit pouze pokud jsou zcela splněna kritéria stanovená finančním nařízením).

Postupy zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů

Tento text se vkládá bez úprav v případě činností, na které se vztahují postupy ES: ‚Všechny zakázky na provedení akce musí být přiděleny a provedeny v souladu s postupy a vzorovými dokumenty stanovenými a zveřejněnými Komisí pro provádění vnějších operací, které jsou v účinnosti v době zahájení příslušného výběrového řízení.‘

Tento text se vkládá bez úprav, pokud dohoda s mezinárodní organizací předpokládá použití vlastních pravidel a postupů, které vyhovují mezinárodním normám: ‚Všechny zakázky na provedení akce musí být přiděleny a provedeny v souladu s postupy a vzorovými dokumenty stanovenými a zveřejněnými příslušnou mezinárodní organizací.‘

Pokud se použijí jiná pravidla a postupy než postupy ES, měly by tyto postupy být popsány a vyhovovat kritériím finančního nařízení.

Rozpočet a časový rozvrh

Přibližný rozpis celkové částky na jednotlivé dílčí částky, včetně hodnocení, auditu a viditelnosti. Případně uveďte také příspěvek přijímací ZZÚ na jednotlivé položky rozpočtu a rovněž specifikujte, zda je tento příspěvek ve formě věcného plnění nebo v hotovosti.

Kde je to možné, uveďte poměr financování vyhrazeného na granty a zadávání zakázek; u zakázek uveďte druh zakázky (služby, dodávky, práce) a u grantů uveďte hlavní kategorii zamýšlených příjemců.

Připadá-li v úvahu: Uveďte orientační časový rámec zahájení zadávacích řízení nebo výzev k podání nabídek.

Je-li použita rozpočtová podpora jako způsob financování, uveďte orientační časový rozvrh měsíčních výplat s případným rozlišením mezi pevnými a variabilními tranšemi.

Označte období provádění v měsících počínající podpisem dohody o financování (smlouvy nebo další prováděcí dohody, pokud není podepsána dohoda o financování).

Monitorování výkonnosti a podmínky pro výplatu

Popis opatření pro sledování výkonnosti.

Ukazatele výkonnosti programu na podporu odvětvových politik; soudržnost s celkovým rámcovým hodnocením vládních odvětvových programů; proces hodnocení výkonnosti; způsoby ověření; případně kroky k posílení měření výkonnosti.

V případě zvolení rozpočtové podpory nebo společného financování jako způsob financování: obecné podmínky výplaty všech tranší; oblasti, ve kterých budou vymezeny zvláštní podmínky výplaty jednotlivých tranší.

Pro politické oblasti, které patří do klíčových oblastí, by měly být vymezeny ukazatele pro vstup, výstup, výsledek a pokud možno i dopad. Ukazatele by měly zohlednit kritéria SMART (konkrétní, měřitelné v krátkodobém i střednědobém horizontu, dosažitelné, realistické, časově vymezené) a mělo by u nich být určeno, jaká je jejich výchozí úroveň, jaký mají cíl a v jaké lhůtě ho má být dosaženo, aby je bylo možno porovnávat při přezkumu ročním, v polovině období a závěrečném.

Hodnocení a audit

Popis hodnocení (v polovině období, závěrečný, ex post) a opatření týkající se auditu.

Komunikace a viditelnost

Popis činností v oblasti komunikace a viditelnosti.

MOŽNOST B:   OBECNÁ ROZPOČTOVÁ PODPORA

Identifikace

| Název | |
| --- | --- |
| Náklady celkem | Příspěvek ES |
| Metoda pomoci / způsob řízení | Obecná rozpočtová podpora – centralizované řízení |
| Kód výboru pro rozvojovou pomoc | | Odvětví | |

Název

Náklady celkem

Příspěvek ES

Metoda pomoci / způsob řízení

Obecná rozpočtová podpora – centralizované řízení

Kód výboru pro rozvojovou pomoc

Odvětví

1.   Odůvodnění a kontext ZZÚ

Hospodářská a sociální situace

Makroekonomická situace: struktura HDP; stávající hospodářský vývoj růstu HDP a inflace; veřejné finance, rozpočtový deficit, dluhová zátěž a výše nedoplatků; podíl výdajů v klíčových odvětvích; platební bilance na běžném a kapitálovém účtu, rezervy; měnová situace; úloha vnější pomoci v hospodářství; shrnutí hlavních předchozích a očekávaných trendů v makroekonomických ukazatelích; popis vztahu mezi partnerským státem a Mezinárodním měnovým fondem; jakékoliv zvláštní téma makroekonomického zájmu pro jednotlivou ZZÚ.

Profil a vývoj chudoby: vývoj reálného HDP na jednoho obyvatele; soudržnost mezi mírou růstu a problémem snižování chudoby; výsledky průzkumů týkajících se chudoby; stav hlavních sociální ukazatelů ve srovnání s ostatními zeměmi; vývoj ukazatelů v posledních letech (je-li k dispozici).

Uveďte, zda příslušné kritérium pro rozpočtovou podporu je splněno, tedy že existuje makroekonomická politika zaměřená na stabilitu nebo že se zavádí a že tato politika by měla být podporována ES.

Politika spolupráce a strategie přijímající ZZÚ

Hlavní politické a strategické priority a směry:

| — | Politika a strategie ZZÚ:






  — | hlavní rysy rozvojové politiky a strategie ZZÚ (analýza stávající situace, prohlášení o politice a strategii, akční plán(y), střednědobé finanční perspektivy a rozpočet, měření výkonu, monitorování a hodnocení), |
| --- | --- | --- |

—

Politika a strategie ZZÚ:

—

hlavní rysy rozvojové politiky a strategie ZZÚ (analýza stávající situace, prohlášení o politice a strategii, akční plán(y), střednědobé finanční perspektivy a rozpočet, měření výkonu, monitorování a hodnocení),

| — | realismus politiky a strategie (například vazba mezi růstem a odstraňováním chudoby, strategické orientace), |
| --- | --- |

—

realismus politiky a strategie (například vazba mezi růstem a odstraňováním chudoby, strategické orientace),

| — | zapojení politiky a strategie. |
| --- | --- |

—

zapojení politiky a strategie.

| — | Sledování výkonnosti: existence monitorovacího procesu s ukazateli výkonnosti pro měření dosahování cílů; soudržnost s rozvojovými cíli tisíciletí a politické a hospodářské sbližování s EU; existence programu na zajištění, že jsou řádně používány ukazatele výkonnosti. |
| --- | --- |

—

Sledování výkonnosti: existence monitorovacího procesu s ukazateli výkonnosti pro měření dosahování cílů; soudržnost s rozvojovými cíli tisíciletí a politické a hospodářské sbližování s EU; existence programu na zajištění, že jsou řádně používány ukazatele výkonnosti.

| — | Uveďte, že příslušné kritérium rozpočtové podpory je splněno, zejména že existuje řádně definovaná rozvojová nebo reformní politika a strategie nebo se zavádí, a že tato politika by měla být podporována ES. |
| --- | --- |

—

Uveďte, že příslušné kritérium rozpočtové podpory je splněno, zejména že existuje řádně definovaná rozvojová nebo reformní politika a strategie nebo se zavádí, a že tato politika by měla být podporována ES.

Odvětvové politiky (případně)

Přehled charakteristik hlavních odvětví a odvětvových politik v prioritních oblastech, kterými se tento program zabývá.

Veřejné finance

Hlavní otázky veřejných financí ve dvou klíčových oblastech:

| — | řízení veřejných financí:






  — | posouzení kvality stávajícího systému řízení veřejných financí, |
| --- | --- | --- |

—

řízení veřejných financí:

—

posouzení kvality stávajícího systému řízení veřejných financí,

| — | hodnocení procesu zdokonalování řízení veřejných financí včetně závazku orgánů ZZÚ zlepšovat výkon řízení veřejných financí; relevance a rozsah realizace reformní strategie; relevanci a rozsah koordinace a provádění programů na rozvoj kapacity v oblasti řízení veřejných financí, |
| --- | --- |

—

hodnocení procesu zdokonalování řízení veřejných financí včetně závazku orgánů ZZÚ zlepšovat výkon řízení veřejných financí; relevance a rozsah realizace reformní strategie; relevanci a rozsah koordinace a provádění programů na rozvoj kapacity v oblasti řízení veřejných financí,

| — | uveďte, že příslušné kritérium pro rozpočtovou podporu je splněno, zejména že existuje důvěryhodný a relevantní program na zlepšení řízení veřejných financí. |
| --- | --- |

—

uveďte, že příslušné kritérium pro rozpočtovou podporu je splněno, zejména že existuje důvěryhodný a relevantní program na zlepšení řízení veřejných financí.

| — | Vnitrostátní rozpočet a střednědobé finanční perspektivy: výše rozpočtové podpory ve vztahu k rozpočtu; druh a krytí rozpočtu (včetně struktury příjmové a výdajové strany rozpočtu); soudržnost mezi politikou a strategií ZZÚ a rozpočtovými příděly a výdaji; rozpočtová strategie (včetně fiskální udržitelnosti, dluhové udržitelnosti, rozpočtových pravidel, finančních strategií); činnosti pro zefektivnění nákladů; a stav jakýchkoliv střednědobých finančních perspektiv (včetně krytí, rozsahu integrace nebo neintegrace do rozpočtového procesu, rozsahu přesměrování podle politik a strategií). |
| --- | --- |

—

Vnitrostátní rozpočet a střednědobé finanční perspektivy: výše rozpočtové podpory ve vztahu k rozpočtu; druh a krytí rozpočtu (včetně struktury příjmové a výdajové strany rozpočtu); soudržnost mezi politikou a strategií ZZÚ a rozpočtovými příděly a výdaji; rozpočtová strategie (včetně fiskální udržitelnosti, dluhové udržitelnosti, rozpočtových pravidel, finančních strategií); činnosti pro zefektivnění nákladů; a stav jakýchkoliv střednědobých finančních perspektiv (včetně krytí, rozsahu integrace nebo neintegrace do rozpočtového procesu, rozsahu přesměrování podle politik a strategií).

Získané zkušenosti

Shrnutí získaných zkušeností, včetně výsledků přezkumů, posouzení, monitorování a hodnocení příslušných předchozích akcí týkajících se tohoto specifického programu.

Doplňkové akce

Obecný přehled probíhajících akcí ES, akcí dalších dárců a/nebo přijímací ZZÚ, které doplňují předkládanou akci.

Koordinace dárců

Popis procesu koordinace mezi přijímací ZZÚ a/nebo dalšími dárci, zejména členskými státy.

2.   Popis

Cíle

Celkové cíle: odvozené z politiky a strategie ZZÚ; obvykle zahrnují příspěvek k obecným rozvojovým cílům a rozvojovým cílům tisíciletí, jako je např. růst, odstraňování chudoby, bezpečnost a dobré sousedské vztahy, integrace do světového hospodářství, hospodářské partnerství.

Účel (zvláštní cíl): odvozený z politiky a strategie ZZÚ; zde je odkazováno na zvláštní aspekty celkové strategie. Často se týká zlepšování makroekonomické stability, řízení veřejných financí, zavádění reforem a vylepšení fungování veřejných a sociálních služeb.

Očekávané výsledky a hlavní činnosti

Očekávané výsledky: často se týkají lepšího fungování veřejného a vládního sektoru a zboží a služeb, jež dodávají, jakož i zlepšení rámce pro veřejnou politiku a veřejné výdaje. Právě toto zboží a služby by přispěly k plnění obecných cílů, jako jsou ty, které se týkají snižování chudoby a rozvojových cílů tisíciletí.

Činnosti zahrnují otázky týkající se politického dialogu, kapacit rozvojových aktivit, monitorování podmínek pro výplatu rozpočtové podpory. Způsoby (nebo vstupy) budou převážně odkazovat na finanční podporu poskytovanou rozpočtovou podporou s uvedením výše této podpory ve vztahu k hlavním makroekonomickým ukazatelům.

Zúčastněné subjekty

Popis hlavních zúčastněných subjektů včetně příjemců; konzultace občanské společnosti a dalších partnerů; zapojení a posouzení institucionální kapacity.

Rizika a předpoklady

Označení hlavních rizik, zvláště pokud jde o kritéria způsobilosti, a přehled opatření na jejich snížení.

Průřezové otázky

Udržitelné životní prostředí, rovnost mužů a žen, řádná správa věcí veřejných a lidská práva.

3.   Otázky týkající se provádění

Rozpočet a časový rozvrh

Celkový rozpočet a orientační časový rozvrh měsíčních výplat s případným rozlišením mezi fixními a variabilními tranšemi.

Období provádění uvedené v měsících počínající podpisem dohody o financování.

Rozpočtové příděly na doplňující opatření na podporu akce.

Způsoby rozpočtové podpory

Upřesněte: přímá/nepřímá; cílená/necílená; střednědobá/krátkodobá politika a strategie (dle případu).

Postupy zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů

Pouze pro doplňující podporu jako např. technickou pomoc, audit, hodnocení. K vložení beze změn: ‚Všechny zakázky na provedení akce musí být přiděleny a provedeny v souladu s postupy a vzorovými dokumenty stanovenými a zveřejněnými Komisí pro provádění vnější operace, které jsou v účinnosti v době zahájení příslušného výběrového řízení.‘

Monitorování výkonnosti a podmínky pro výplatu

Popis opatření pro sledování výkonnosti, obecných podmínek výplaty všech tranší; zvláštních podmínek pro výplatu jednotlivých tranší. Pro politické oblasti, které patří do klíčových oblastí, by měly být vymezeny ukazatele pro vstup, výstup, výsledek a pokud možno i dopad. Ukazatele by měly zohlednit kritéria SMART (konkrétní, měřitelné v krátkodobém i střednědobém horizontu, dosažitelné, realistické, časově vymezené) a mělo by u nich být určeno, jaká je jejich výchozí úroveň, jaký mají cíl a v jaké lhůtě ho má být dosaženo, aby je bylo možno porovnávat při přezkumu ročním, v polovině období a závěrečném.

Hodnocení a audit

Popis hodnocení (v polovině období, závěrečný, ex post) a opatření týkající se auditu.

Komunikace a viditelnost

Popis činností v oblasti komunikace a viditelnosti.

MOŽNOST C:   PROJEKTOVÝ PŘÍSTUP

Identifikace

| Název | |
| --- | --- |
| Náklady celkem | Upřesněte: Příspěvky ES a případně příspěvky přijímající ZZÚ (a případně dalších dárců) |
| Metoda pomoci / způsob řízení | — | Projektový přístup (přímé nebo nepřímé) centralizované řízení / decentralizované řízení / nebo společné řízení) |

Název

Náklady celkem

Upřesněte: Příspěvky ES a případně příspěvky přijímající ZZÚ (a případně dalších dárců)

Metoda pomoci / způsob řízení

—

Projektový přístup (přímé nebo nepřímé) centralizované řízení / decentralizované řízení / nebo společné řízení)

Kód výboru pro rozvojovou pomoc

Odvětví

1.   Odůvodnění

Odvětvové souvislosti

Charakteristiky a politiky dotčeného odvětví nebo tematické oblasti (případně na regionální úrovni) a hlavní problémy, které projekt zamýšlí řešit.

Získané zkušenosti

Odkazy na přezkumy, posouzení, výsledky monitorování a hodnocení předchozích akcí, které jsou pro tento specifický projekt relevantní.

Doplňkové akce

Obecný přehled probíhajících akcí ES, akcí dalších dárců a/nebo přijímací ZZÚ, které doplňují předkládanou akci.

Koordinace dárců

Popis procesu koordinace mezi přijímací ZZÚ a/nebo dalšími dárci, zejména členskými státy.

2.   Popis

Cíle

Celkové cíle a účel (zvláštní cíl) podpory ES.

Očekávané výsledky a hlavní činnosti

Strategie zvolená na nápravu označeného problému, který projekt zamýšlí řešit; popis očekávaných výsledků a vytyčení způsobů, jak budou dosaženy.

Zúčastněné subjekty

Popis hlavních zúčastněných subjektů včetně příjemců; konzultace občanské společnosti a případně dalších partnerů; zapojení a posouzení institucionální kapacity.

Rizika a předpoklady

Označení hlavních rizik a přehled opatření na jejich snížení, včetně podmínek, jež musí být splněny před a během provádění; prvky dokládající udržitelnost navrhované akce.

Průřezové otázky

Udržitelné životní prostředí, rovnost mužů a žen, řádná správa věcí veřejných a lidská práva.

3.   Otázky týkající se provádění

Metoda provádění

Zvolte příslušnou možnost v souladu se zvoleným způsobem financování:

| — | centralizované řízení, |
| --- | --- |

—

centralizované řízení,

| — | společné řízení na základě podpisu dohody s mezinárodní organizací, |
| --- | --- |

—

společné řízení na základě podpisu dohody s mezinárodní organizací,

| — | decentralizované řízení na základě podpisu dohody o financování s ZZÚ (v případě částečně centralizovaného a částečně decentralizovaného provádění, použijte tuto možnost).
  Uveďte úkoly (postupy zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů/platby), které mají být centralizovány nebo decentralizovány, jakož i zadavatele a platební orgán(y).
  V případě decentralizace postupů zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů:






  — | Komise provádí kontroly postupů zadávání veřejných zakázek ex ante, převyšují-li částku 50 000 EUR, a kontroly ex post, je-li částka nižší nebo se rovná 50 000 EUR,
  nebo |
| --- | --- | --- |

—

decentralizované řízení na základě podpisu dohody o financování s ZZÚ (v případě částečně centralizovaného a částečně decentralizovaného provádění, použijte tuto možnost).

Uveďte úkoly (postupy zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů/platby), které mají být centralizovány nebo decentralizovány, jakož i zadavatele a platební orgán(y).

V případě decentralizace postupů zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů:

—

Komise provádí kontroly postupů zadávání veřejných zakázek ex ante, převyšují-li částku 50 000 EUR, a kontroly ex post, je-li částka nižší nebo se rovná 50 000 EUR,

nebo

| — | Komise provádí kontroly postupů zadávání veřejných zakázek ex post (úplnou decentralizaci lze zvolit, pouze pokud jsou zcela splněna kritéria stanovená finančním nařízením). |
| --- | --- |

—

Komise provádí kontroly postupů zadávání veřejných zakázek ex post (úplnou decentralizaci lze zvolit, pouze pokud jsou zcela splněna kritéria stanovená finančním nařízením).

V případě decentralizovaných plateb (možné pouze byly-li postupy pro přidělování zakázek decentralizovány):

| — | pomocí odhadů programu jsou decentralizovány platby na provozní náklady a zakázky až do těchto horních mezí:








  Práce | Dodávky | Služby | Granty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| < 300 000 EUR | < 150 000 EUR | < 200 000 EUR | ≤ 100 000 EUR |

—

pomocí odhadů programu jsou decentralizovány platby na provozní náklady a zakázky až do těchto horních mezí:

Práce

Dodávky

Služby

Granty

< 300 000 EUR

< 150 000 EUR

< 200 000 EUR

≤ 100 000 EUR

nebo

| — | platby jsou zcela decentralizovány (úplnou decentralizaci lze zvolit pouze pokud jsou zcela splněna kritéria stanovená finančním nařízením). |
| --- | --- |

—

platby jsou zcela decentralizovány (úplnou decentralizaci lze zvolit pouze pokud jsou zcela splněna kritéria stanovená finančním nařízením).

Postupy zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů

Tento text se vkládá bez úprav v případě činností, na které se vztahují postupy ES: ‚Všechny zakázky na provedení akce musí být přiděleny a provedeny v souladu s postupy a vzorovými dokumenty stanovenými a zveřejněnými Komisí pro provádění vnějších operací, které jsou v účinnosti v době zahájení příslušného výběrového řízení.‘

Tento text se vkládá bez úprav, pokud dohoda s mezinárodní organizací předpokládá použití vlastních pravidel a postupů, které vyhovují mezinárodním normám: ‚Všechny zakázky na provedení akce musí být přiděleny a provedeny v souladu s postupy a vzorovými dokumenty stanovenými a zveřejněnými příslušnou mezinárodní organizací.‘

Pokud se použijí jiná pravidla a postupy než postupy ES, měly by tyto postupy být popsány a vyhovovat kritériím finančního nařízení.

Rozpočet a časový rozvrh

Přibližný rozpis celkové částky na jednotlivé dílčí částky, včetně hodnocení, auditu a viditelnosti. Případně uveďte také příspěvek přijímací ZZÚ na jednotlivé položky rozpočtu a rovněž specifikujte, zda je tento příspěvek ve formě věcného plnění nebo v hotovosti.

Kde je to možné, uveďte poměr financování vyhrazeného na granty a zadávání zakázek; u zakázek uveďte druh zakázky (služby, dodávky, práce) a u grantů uveďte hlavní kategorii zamýšlených příjemců.

Uveďte případně indikativní časový rámec zahájení zadávacích řízení nebo výzev k podání nabídek.

Označte plánované období provádění v měsících počínající podpisem dohody o financování (smlouvy nebo další prováděcí dohody, pokud není podepsána dohoda o financování).

Sledování výkonnosti

Popis opatření pro sledování výkonnosti; přehled klíčových ukazatelů měřící pokrok. Pro politické oblasti, které patří do klíčových oblastí, by měly být vymezeny ukazatele pro vstup, výstup, výsledek a pokud možno i dopad. Ukazatele by měly zohlednit kritéria SMART (konkrétní, měřitelné v krátkodobém i střednědobém horizontu, dosažitelné, realistické, časově vymezené) a mělo by u nich být určeno, jaká je jejich výchozí úroveň, jaký mají cíl a v jaké lhůtě ho má být dosaženo, aby je bylo možno porovnávat při přezkumu ročním, v polovině období a závěrečném.

Hodnocení a audit

Popis hodnocení (v polovině období, závěrečný, ex post) a opatření týkající se auditu.

Komunikace a viditelnost

Popis činností v oblasti komunikace a viditelnosti.“

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/55

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1425/2007

ze dne 3. prosince 2007,

kterým se zakazuje rybolov tresky obecné v oblasti ICES IV a ve vodách ES oblasti IIa plavidly plujícími pod vlajkou Belgie

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty pro rok 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty pro rok 2007.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky z populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou pro rok 2007. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky z populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou pro rok 2007.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2007 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. prosince 2007.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 865/2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1967/2006 (Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11); opraveno v Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  Úř. věst. L 15, 20.1.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 898/2007 (Úř. věst. L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 78 |
| --- | --- |
| Členský stát | Belgie |
| Populace | COD/2AC4. |
| Druh | Treska obecná (Gadus morhua) |
| Oblast | IV; ES vody oblasti IIa |
| Datum | 15.11.2007 |

č.

78

Členský stát

Belgie

Populace

COD/2AC4.

Druh

Treska obecná (Gadus morhua)

Oblast

IV; ES vody oblasti IIa

Datum

15.11.2007

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/57

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1426/2007

ze dne 3. prosince 2007,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v oblastech ICES VII b až k, VIII, IX a X a ve vodách ES oblasti CECAF 34.1.1 plavidly plujícími pod vlajkou Belgie

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty pro rok 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty pro rok 2007.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2007.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2007 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. prosince 2007.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 865/2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1967/2006 (Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11); opraveno v Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  Úř. věst. L 15, 20.1.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 898/2007 (Úř. věst. L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 79 |
| --- | --- |
| Členský stát | Belgie |
| Populace | COD/7X7A34 |
| Druh | Treska obecná (Gadus morhua) |
| Oblast | VII b až k, VIII, IX a X; vody ES oblasti CECAF 34.1.1 |
| Datum | 15.11.2007 |

č.

79

Členský stát

Belgie

Populace

COD/7X7A34

Druh

Treska obecná (Gadus morhua)

Oblast

VII b až k, VIII, IX a X; vody ES oblasti CECAF 34.1.1

Datum

15.11.2007

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/59

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1427/2007

ze dne 3. prosince 2007,

kterým se stanoví zákaz rybolovu mníka mořského ve vodách ES oblasti ICES IV plavidly plujícími pod vlajkou Belgie

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se na rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty pro rok 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se na rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovu (3), stanoví kvóty pro rok 2007.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky z populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou pro rok 2007. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky z populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou pro rok 2007.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2007 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. prosince 2007.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 865/2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1967/2006 (Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11); opraveno v Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  Úř. věst. L 15, 20.1.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 898/2007 (Úř. věst. L 196, 28.7.2007, s. 22).

3

---

PŘÍLOHA

| č. | 80 |
| --- | --- |
| Členský stát | Belgie |
| Populace | LIN/04. |
| Druh | Mník mořský (Molva molva) |
| Oblast | Vody ES oblasti ICES IV |
| Datum | 15.11.2007 |

č.

80

Členský stát

Belgie

Populace

LIN/04.

Druh

Mník mořský (Molva molva)

Oblast

Vody ES oblasti ICES IV

Datum

15.11.2007

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/61

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1428/2007

ze dne 4. prosince 2007,

kterým se mění příloha VII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha VII nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví eradikační opatření, která musí být provedena po potvrzení výskytu přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u ovcí a koz. |
| --- | --- |

(1)

Příloha VII nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví eradikační opatření, která musí být provedena po potvrzení výskytu přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u ovcí a koz.

| (2) | V rámci sdělení Komise s názvem Plán boje proti TSE (2) ze dne 15. července 2005 a v souladu s pracovním programem SANCO 2006–2007 o TSE (3) ze dne 21. listopadu 2006 Komise přijala nařízení (ES) č. 727/2007 ze dne 26. června 2007, kterým se mění přílohy I, III, VII a X nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií. Takto pozměněné nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví některá opatření, která se použijí v případě potvrzení výskytu TSE v hospodářství s chovem ovcí nebo koz, kde byl současně vyloučen výskyt bovinní spongiformní encefalopatie (BSE). |
| --- | --- |

(2)

V rámci sdělení Komise s názvem Plán boje proti TSE (2) ze dne 15. července 2005 a v souladu s pracovním programem SANCO 2006–2007 o TSE (3) ze dne 21. listopadu 2006 Komise přijala nařízení (ES) č. 727/2007 ze dne 26. června 2007, kterým se mění přílohy I, III, VII a X nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií. Takto pozměněné nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví některá opatření, která se použijí v případě potvrzení výskytu TSE v hospodářství s chovem ovcí nebo koz, kde byl současně vyloučen výskyt bovinní spongiformní encefalopatie (BSE).

| (3) | Vzhledem k tomu, že struktura odvětví ovcí a koz se ve Společenství liší, nařízení (ES) č. 999/2001 ve znění nařízení (ES) č. 727/2007 zavádí možnost používat různé přístupy za předpokladu, že na úrovni Společenství budou stanovena harmonizovaná pravidla. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k tomu, že struktura odvětví ovcí a koz se ve Společenství liší, nařízení (ES) č. 999/2001 ve znění nařízení (ES) č. 727/2007 zavádí možnost používat různé přístupy za předpokladu, že na úrovni Společenství budou stanovena harmonizovaná pravidla.

| (4) | Příloha VII nařízení (ES) č. 999/2001 před změnami provedenými nařízením (ES) č. 727/2007 stanovila odchylku týkající se zničení ovcí a koz při potvrzení případu TSE v hospodářství u těchto zvířat. Na základě ní se členské státy za určitých podmínek mohly rozhodnout odložit zničení zvířat až o pět chovných let. Uvedená odchylka však nebyla do přílohy VII pozměněného nařízení (ES) č. 999/2001 zahrnuta, jelikož to již nebylo nutné. |
| --- | --- |

(4)

Příloha VII nařízení (ES) č. 999/2001 před změnami provedenými nařízením (ES) č. 727/2007 stanovila odchylku týkající se zničení ovcí a koz při potvrzení případu TSE v hospodářství u těchto zvířat. Na základě ní se členské státy za určitých podmínek mohly rozhodnout odložit zničení zvířat až o pět chovných let. Uvedená odchylka však nebyla do přílohy VII pozměněného nařízení (ES) č. 999/2001 zahrnuta, jelikož to již nebylo nutné.

| (5) | Dne 17. července 2007 podala Francie u Soudu prvního stupně Evropských společenství ve věci T-257/07 žalobu proti Evropské komisi, na základě níž žádala zrušení některých ustanovení nařízení (ES) č. 727/2007, konkrétně ustanovení o opatřeních, která mají být použita v případě stád postižených TSE, nebo úplné zrušení uvedeného nařízení. Usnesením ze dne 28. září 2007, které slouží jako předběžné opatření, Soud pozastavil uplatňování uvedených ustanovení do té doby, než bude vynesen konečný rozsudek. |
| --- | --- |

(5)

Dne 17. července 2007 podala Francie u Soudu prvního stupně Evropských společenství ve věci T-257/07 žalobu proti Evropské komisi, na základě níž žádala zrušení některých ustanovení nařízení (ES) č. 727/2007, konkrétně ustanovení o opatřeních, která mají být použita v případě stád postižených TSE, nebo úplné zrušení uvedeného nařízení. Usnesením ze dne 28. září 2007, které slouží jako předběžné opatření, Soud pozastavil uplatňování uvedených ustanovení do té doby, než bude vynesen konečný rozsudek.

| (6) | Na základě uvedeného usnesení členské státy již nemají možnost používat pozastavená opatření. Z tohoto důvodu se mohou některé členské státy setkat s obtížemi spojenými s prováděním okamžitého zničení dotčených zvířat. |
| --- | --- |

(6)

Na základě uvedeného usnesení členské státy již nemají možnost používat pozastavená opatření. Z tohoto důvodu se mohou některé členské státy setkat s obtížemi spojenými s prováděním okamžitého zničení dotčených zvířat.

| (7) | Je proto nutné s platností od data uvedeného usnesení znovu zavést odchylku, která se uplatňovala před změnami příslušných ustanovení přílohy VII nařízení (ES) č. 999/2001 provedenými nařízením (ES) č. 727/2007, aby bylo členským státům, pokud je frekvence alely ARR v rámci plemene nebo hospodářství nízká, nebo pokud se to považuje za nutné za účelem zabránit příbuzenskému křížení, umožněno odložit zničení dotčených zvířat až o pět chovných let. |
| --- | --- |

(7)

Je proto nutné s platností od data uvedeného usnesení znovu zavést odchylku, která se uplatňovala před změnami příslušných ustanovení přílohy VII nařízení (ES) č. 999/2001 provedenými nařízením (ES) č. 727/2007, aby bylo členským státům, pokud je frekvence alely ARR v rámci plemene nebo hospodářství nízká, nebo pokud se to považuje za nutné za účelem zabránit příbuzenskému křížení, umožněno odložit zničení dotčených zvířat až o pět chovných let.

| (8) | Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze VII kapitole A bodě 2.3 nařízení (ES) č. 999/2001 se doplňuje nové písmeno f), které zní:

| „f) | Pokud je frekvence alely ARR v rámci plemene nebo hospodářství nízká nebo pokud se to považuje za nutné za účelem zabránit příbuzenskému křížení, může se členský stát rozhodnout odložit zničení zvířat uvedených v bodě 2.3 písm. b) podbodech i) a ii) až o pět chovných let.“ |
| --- | --- |

„f)

Pokud je frekvence alely ARR v rámci plemene nebo hospodářství nízká nebo pokud se to považuje za nutné za účelem zabránit příbuzenskému křížení, může se členský stát rozhodnout odložit zničení zvířat uvedených v bodě 2.3 písm. b) podbodech i) a ii) až o pět chovných let.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 28. září 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. prosince 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 727/2007 (Úř. věst. L 165, 27.6.2007, s. 8).

1

(2)  KOM(2005) 322 v konečném znění.

2

(3)  SEK(2006) 1527.

3

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/63 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/63

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 22. října 2007

o podpisu a prozatímním uplatňování protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

(2007/786/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení z roku 2005, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada dne 23. října 2006 zmocnila Komisi, aby jménem Společenství a jeho členských států zahájila jednání s Izraelem o změně Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé (1), (dále jen „evropsko-středomořská dohoda“) aby bylo zohledněno přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii. |
| --- | --- |

(1)

Rada dne 23. října 2006 zmocnila Komisi, aby jménem Společenství a jeho členských států zahájila jednání s Izraelem o změně Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé (1), (dále jen „evropsko-středomořská dohoda“) aby bylo zohledněno přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii.

| (2) | Jednání byla uzavřena ke spokojenosti Komise. |
| --- | --- |

(2)

Jednání byla uzavřena ke spokojenosti Komise.

| (3) | Protokol sjednaný s Izralem stanoví v čl. 9 odst. 2 své prozatímní uplatňování před vstupem v platnost. |
| --- | --- |

(3)

Protokol sjednaný s Izralem stanoví v čl. 9 odst. 2 své prozatímní uplatňování před vstupem v platnost.

| (4) | Uvedený protokol by měl být podepsán jménem Evropského společenství a jeho členských států a prozatímně uplatňován s výhradou pozdějšího uzavření, |
| --- | --- |

(4)

Uvedený protokol by měl být podepsán jménem Evropského společenství a jeho členských států a prozatímně uplatňován s výhradou pozdějšího uzavření,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Podpis protokolu k evropsko-středomořské dohodě se schvaluje jménem Evropského společenství a jeho členských států s výhradou jeho uzavření.

Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat protokol jménem Společenství a jeho členských států s výhradou jeho uzavření.

Článek 3

S výhradou vzájemnosti je protokol uplatňován prozatímně ode dne 1. ledna 2007 až do dokončení postupů k jeho formálnímu uzavření.

V Lucemburku dne 22. října 2007.

Za Radu

předseda

J. SILVA

---

(1)  Úř. věst. L 147, 21.6.2000, s. 3.

1

---

PROTOKOL

k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

BULHARSKÁ REPUBLIKA,

ČESKÁ REPUBLIKA,

DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

ESTONSKÁ REPUBLIKA,

ŘECKÁ REPUBLIKA,

ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

IRSKO,

ITALSKÁ REPUBLIKA,

KYPERSKÁ REPUBLIKA,

LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

LITEVSKÁ REPUBLIKA,

LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

MAĎARSKÁ REPUBLIKA,

REPUBLIKA MALTA,

NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

POLSKÁ REPUBLIKA,

PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

RUMUNSKO,

REPUBLIKA SLOVINSKO,

SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

FINSKÁ REPUBLIKA,

ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

dále jen „členské státy“ zastoupené Radou Evropské unie, a

EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, dále jen „Společenství“ zastoupené Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství,

na jedné straně,

a STÁT IZRAEL, dále jen „Izrael“,

na straně druhé,

VZHLEDEM K TOMU, že Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé (dále jen „evropsko-středomořská dohoda“) byla podepsána v Bruselu dne 20. listopadu 1995 a vstoupila v platnost dne 1. června 2000,

VZHLEDEM K TOMU, že smlouva o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii a akt k této smlouvě byly podepsány v Lucemburku dne 25. dubna 2005 a vstoupily v platnost dne 1. ledna 2007,

VZHLEDEM K TOMU, že v souladu s čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 se přístup nových stran k evropsko-středomořské dohodě schvaluje uzavřením protokolu k ní,

VZHLEDEM K TOMU, že se konaly konzultace podle článku 21 evropsko-středomořské dohody, aby se zajistilo zohlednění zájmů jak Společenství, tak Izraele,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Bulharská republika a Rumunsko (dále jen „nové členské státy“) se stávají stranami evropsko-středomořské dohody a přijmou a vezmou na vědomí, stejně jako ostatní členské státy, znění evropsko-středomořské dohody i společných prohlášení, jednostraných prohlášení a výměn dopisů.

HLAVA PRVNÍ

ZMĚNY ZNĚNÍ EVROPSKO-STŘEDOMOŘSKÉ DOHODY VČETNĚ PŘÍLOH A PROTOKOLŮ

Článek 2

Zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty a produkty rybolovu

1.   Tabulka 1 přílohy VI evropsko-středomořské dohody, která stanoví celní koncese na dovoz zboží pocházejícího z Izraele do Společenství, se doplňuje o jednu celní koncesi definovanou takto:

| „Kód kombinované nomenklatury (1) | Označení zboží (2) | Roční kontingen
  (tuny) | Výhody v rámci kontingentu |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2106 90 98 | Citrusové základy pro přípravu nealkoholických nápojů obsahující nejméně 30 % hmotnostních koncentrovaných ovocných šťáv a ne více než 50 % sacharosy, neobsahující mléko nebo mléčné produkty | 5 550 (3) | 33 % snížení zemědělské složky |

„Kód kombinované nomenklatury (1)

Označení zboží (2)

Roční kontingen

(tuny)

Výhody v rámci kontingentu

ex 2106 90 98

Citrusové základy pro přípravu nealkoholických nápojů obsahující nejméně 30 % hmotnostních koncentrovaných ovocných šťáv a ne více než 50 % sacharosy, neobsahující mléko nebo mléčné produkty

5 550 (3)

33 % snížení zemědělské složky

2.   Další celní koncese pro přizpůsobení dvoustranných koncesí pro zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty nebo produkty rybolovu se uzavírají mezi stranami v souladu s přílohou.

Článek 3

Pravidla původu

Protokol (4) se mění takto:

| 1. | V čl. 3 odst. 1 a čl. 4 odst. 1 se zrušuje odkaz na nové členské státy. |
| --- | --- |

1.

V čl. 3 odst. 1 a čl. 4 odst. 1 se zrušuje odkaz na nové členské státy.

| 2. | Příloha IVa se nahrazuje tímto:
  „Bulharské znění
  Износителят на продуктите, които се обхващатот този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).
  Španělské znění
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación clara en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
  České znění
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Dánské znění
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Německé znění
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Estonské znění
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Řecké znění
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Anglické znění
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Francouzské znění
  L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2).
  Italské znění
  L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Lotyšské znění
  Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).
  Litevské znění
  Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinès kilmés prekés.
  Maďarské znění
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Maltské znění
  L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2).
  Nizozemské znění
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
  Polské znění
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Portugalské znění
  O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Rumunské znění
  Exportatorul produselor la care se referă acest document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
  Slovinské znění
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Slovenské znění
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Finské znění
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).
  Švédské znění
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Hebrejské znění

  “ |
| --- | --- |

2.

Příloha IVa se nahrazuje tímto:

„Bulharské znění

Износителят на продуктите, които се обхващатот този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

1

2

Španělské znění

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación clara en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

o

1

2

České znění

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

1

2

Dánské znění

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

1

2

Německé znění

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

1

2

Estonské znění

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

1

2

Řecké znění

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

1

2

Anglické znění

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

1

2

Francouzské znění

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2).

o

1

2

Italské znění

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

1

2

Lotyšské znění

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).

1

2

Litevské znění

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinès kilmés prekés.

1

2

Maďarské znění

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

1

2

Maltské znění

L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2).

1

2

Nizozemské znění

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

1

2

Polské znění

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

1

2

Portugalské znění

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

o

1

2

Rumunské znění

Exportatorul produselor la care se referă acest document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

1

2

Slovinské znění

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

1

2

Slovenské znění

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

1

2

Finské znění

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

1

2

Švédské znění

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

1

2

Hebrejské znění

Image“

| 3. | Příloha IVb se nahrazuje tímto
  „Bulharské znění
  Износителят на продуктите, които се обхващат от този документ [митническо разрешение No ... (1)] декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2):






  — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- | --- |

3.

Příloha IVb se nahrazuje tímto

„Bulharské znění

Износителят на продуктите, които се обхващат от този документ [митническо разрешение No ... (1)] декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2):

1

2

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Španělské znění

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación clara en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial. ... (2):

o

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

České znění

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Dánské znění

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Německé znění

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind:

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Estonské znění

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti:

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Řecké znění

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Anglické znění

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin:

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Francouzské znění

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2):

o

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Italské znění

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Lotyšské znění

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Litevské znění

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės:

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Maďarské znění

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak:

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Maltské znění

L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Nizozemské znění

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Polské znění

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie:

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Portugalské znění

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2):

o

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Rumunské znění

Exportatorul produselor la care se referă acest document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Slovinské znění

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo:

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Slovenské znění

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Finské znění

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Švédské znění

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2):

1

2

| — | Cumulation applied with ... (název země/zemí) |
| --- | --- |

—

Cumulation applied with ... (název země/zemí)

| — | No cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

No cumulation applied (3).

3

Hebrejské znění

Image“

HLAVA DRUHÁ

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

Článek 4

Prokazování původu a správní spolupráce

1.   V rámci tohoto protokolu budou doklady o původu řádně vydané Izraelem nebo novým členským státem v rámci dvoustranných dohod o volném obchodu nebo autonomních režimů uplatňovaných mezi nimi přijímány v příslušných zemích za těchto podmínek:

| a) | získáním takového původu se uděluje preferenční celní zacházení buď na základě preferenčních celních opatření podle evropsko-středomořské dohody nebo podle systému všeobecných preferencí Společenství; |
| --- | --- |

a)

získáním takového původu se uděluje preferenční celní zacházení buď na základě preferenčních celních opatření podle evropsko-středomořské dohody nebo podle systému všeobecných preferencí Společenství;

| b) | dokumenty dokazující původ a dopravní dokumenty byly vystaveny nejpozději den přede dnem přistoupení; |
| --- | --- |

b)

dokumenty dokazující původ a dopravní dokumenty byly vystaveny nejpozději den přede dnem přistoupení;

| c) | doklad o původu je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení. |
| --- | --- |

c)

doklad o původu je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.

Pokud bylo zboží procleno k dovozu v Izraeli nebo novém členském státě před dnem přistoupení podle dvoustranných dohod o volném obchodu nebo autonomních režimů uplatňovaných v té době mezi Izraelem a novým členským státem, může být přijat i doklad o původu vydaný dodatečně v rámci těchto dohod nebo režimů, je-li předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.

2.   Izrael a nové členské státy jsou oprávněny zachovat povolení, kterými bylo podle dvoustranných dohod o volném obchodu nebo autonomních ujednání uplatňovaných mezi nimi uděleno postavení „schváleného vývozce“, za těchto podmínek:

| a) | takové ustanovení je rovněž obsaženo ve smlouvě uzavřené mezi Izraelem a Společenstvím přede dnem přistoupení a |
| --- | --- |

a)

takové ustanovení je rovněž obsaženo ve smlouvě uzavřené mezi Izraelem a Společenstvím přede dnem přistoupení a

| b) | schválený vývozce uplatňuje pravidla původu podle této dohody. |
| --- | --- |

b)

schválený vývozce uplatňuje pravidla původu podle této dohody.

Taková povolení budou do jednoho roku po přistoupení nahrazena novými povoleními, vydanými podle evropsko-středomořské dohody.

3.   Žádosti o následné ověření dokladu o původu vystaveného v rámci dvoustranných dohod o volném obchodu nebo autonomních režimů uvedených v odstavci 1 a 2 výše mohou být předkládány příslušným celním orgánům Izraele nebo celním orgánům nových členských států a budou jimi přijímány po dobu tří let od vydání dotčeného dokladu původu. Tato ověřování se provádějí v souladu s dvoustrannými dohodami o volném obchodu, jež byly v platnosti v den vydání dokladu o původu.

Článek 5

Zboží na cestě

1.   Ustanovení evropsko-středomořské dohody mohou být použita na zboží vyvážené z Izraele do jednoho z nových členských států nebo z jednoho z nových členských států do Izraele, které splňuje ustanovení protokolu (4) a které bylo ke dni přistoupení převáženo nebo dočasně uskladněno v celním skladu nebo ve svobodném celním pásmu v Izraeli nebo v novém členském státě.

2.   V takových případech lze přiznat preferenční zacházení, bude-li celním orgánům dovážejícího státu do čtyř měsíců ode dne přistoupení předložen doklad o původu vydaný dodatečně celními orgány vyvážejícího státu.

OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 6

Izrael se zavazuje, že v souvislosti s tímto rozšířením Společenství nevznese žádný nárok, požadavek ani žalobu, ani nezmění ani nestáhne žádnou koncesi podle čl. XXIV odst. 6 a článku XXVIII GATT 1994 s ohledem na zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty a produkty rybolovu, s výhradou jiných produktů než těch, které spadají pod kód KN 2106 90 98, pro dokončení jednání o novém dodatkovém protokolu pro úpravy dvoustranných obchodních koncesí pro zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty nebo produkty rybolovu podle přílohy tohoto protokolu.

Článek 7

Tento protokol je nedílnou součástí evropsko-středomořské dohody.

Příloha tohoto protokolu je jeho nedílnou součástí.

Článek 8

1.   Tento protokol schválí Společenství, Rada Evropské unie jménem členských států a Stát Izrael podle svých vlastních postupů.

2.   Strany si navzájem oznámí, že příslušné postupy uvedené v odstavci 1 byly provedeny. Listiny o schválení se uloží u generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

Článek 9

1.   Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni uložení poslední listiny o schválení.

2.   Tento protokol se prozatímně uplatňuje ode dne 1. ledna 2007.

3.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 tohoto článku se čl. 2 odst. 1 tohoto protokolu uplatňuje od prvního dne měsíce následujícího po jeho podpisu.

Článek 10

Tento protokol je sepsán ve dvou vyhotoveních ve všech úředních jazycích stran, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Článek 11

Znění evropsko-středomořské dohody, včetně příloh a protokolů, které jsou její nedílnou částí, a závěrečného aktu s přiloženými prohlášeními budou sepsány v bulharštině a rumunštině (4), přičemž obě tato znění budou mít stejnou platnost jako původní znění.

4

Uvedená znění schválí Rada přidružení.

Съставено в Брюксел, 31 октомври 2007 г.

Hecho en Bruselas, el 31 de octubre de 2007.

V Bruselu dne 31. října 2007.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2007.

Geschehen zu Brüssel am 31. Oktober 2007.

Brüsselis, 31. oktoober 2007.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις 31 Οκτωβρίου 2007.

Done at Brussels on the 31 October 2007, which corresponds to the 19th day of Heshvan in the year five thousend seven hundred and sixty eight in the Hebrew calendar.

Fait à Bruxelles, le 31 octobre 2007.

Fatto a Bruxelles, addì 31 ottobre 2007.

Briselē, 2007. gada 31. oktobrī.

Priimta Briuselyje, 2007 m. spalio 31 d.

Kelt Brüsszelben, 2007. október 31-én.

Magħmul fi Brussell, 31 ta' Ottubru 2007.

Gedaan te Brussel, 31 oktober 2007.

Sporządzono w Brukseli, dnia 31 października 2007 r.

Feito em Bruxelas, em 31 de Outubro de 2007.

Întocmit la Bruxelles, 31 octombrie 2007.

V Bruseli 31. októbra 2007.

V Bruslju, dne 31. oktobra 2007.

Tehty Brysselissä 31. lokakuuta 2007.

Som skedde i Bryssel den 31 oktober 2007.

Image

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā —

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Image

Image

За Европейската общност

Por las Comunidades Europeas

Za Evropská společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduste nimel

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Community

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Eiropas Kopienas vārdā —

Europos bendrijų vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitajiet Ewropej

Voor de Europese Gemeenschappen

W imieniu Wspólnot Europejskiej

Pelas Comunidades Europeias

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvá

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisöjen puolesta

För Europeiska gemenskapernas vägnar

Image

Image

Image

За Държавата Израел

Por el Estado de Israel

Za Stát Izrael

For Staten Israel

Für den Staat Israel

Iisraeli Riigi nimel

Για τα Κράτος του Ισραήλ

For the State of Israel

Pour l'État d'Israël

Per lo Stato di Israele

Izraēlas Valsts vārdā —

Izraelio Valstybės vardu

Izrael Állam részéről

Għall-Istat ta' Iżrael

Voor de Staat Israël

W imieniu Państwa Izrael

Pelo Estado de Israel

Pentru statul Israel

Za Izraelský štát

Za Državo Izrael

Israelin valtion puolesta

På Staten Israels vägnar

Image

Image

---

(1)  Kódy KN podle nařízení (ES) č. 1549/2006 (Úř. věst. L 301, 31.10.2006, s. 1).

1

(2)  Je-li u kódu KN uvedeno „ex“, je preferenční schéma třeba určit společným použitím kódů KN a příslušného popisu.

2

(3)  Pro rok 2007 se kvóta stanoví na 3 240 tun.“

3

(4)  Znění v bulharském a rumunském jazyce budou zveřejněna později ve zvláštním vydání Úředního věstníku.

4

PŘÍLOHA

Týkající se ujednání o obchodních koncesích, které se použijí pro zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty a produkty rybolovu

Strany se dohodly, že skutečný objem obchodu a jeho podmínky přístupu na trh mezi Izraelem a Bulharskem a Izraelem a Rumunskem podle stávajících dvoustranných dohod o volném obchodu poslouží v evropsko-středomořské dohodě jako minimální množství pro úpravu dvoustranných obchodních koncesí pro zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty nebo produkty rybolovu, které má být provedeno v rámci nového dodatkového protokolu.

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/75

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 29. listopadu 2007

o uzavření Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

(2007/787/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem druhou větou a čl. 300 odst. 3 druhým pododstavcem této smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení z roku 2005, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 31. října 2007 byl v Bruselu jménem Společenství a jeho členských států podepsán protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 31. října 2007 byl v Bruselu jménem Společenství a jeho členských států podepsán protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé (2).

| (2) | Protokol je třeba schválit, |
| --- | --- |

(2)

Protokol je třeba schválit,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii se schvaluje jménem Společenství a jeho členských států.

Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí (3).

V Bruselu dne 29. listopadu 2007.

Za Radu

předseda

M. LINO

---

(1)  Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku.

1

(2)  Úř. věst. L 147, 21.6.2000, s. 3.

2

(3)  Viz strana 65 v tomto čísle Úředního věstníku.

3

---

Komise

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/76

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 13. září 2007

týkající se řízení podle článku 81 Smlouvy o ES

(Věc COMP/E-2/39.140 – DaimlerChrysler)

(oznámeno pod číslem K(2007) 4275)

(Pouze anglické znění je závazné)

(2007/788/ES)

| (1) | Toto rozhodnutí přijaté podle čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 (1) je určeno podniku DaimlerChrysler AG (dále jen „DaimlerChrysler“) a týká se poskytování technických informací o opravě vozidel značek Mercedes-Benz a Smart. |
| --- | --- |

(1)

Toto rozhodnutí přijaté podle čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 (1) je určeno podniku DaimlerChrysler AG (dále jen „DaimlerChrysler“) a týká se poskytování technických informací o opravě vozidel značek Mercedes-Benz a Smart.

| (2) | Pojmem technické informace se rozumějí údaje, postupy a návody nezbytné pro kontrolu, opravu a výměnu vadných, porouchaných či použitých dílů motorového vozidla nebo pro odstranění poruch v některém ze systémů vozidla. Tento pojem zahrnuje sedm hlavních kategorií:






  — | základní parametry (dokumentace všech referenčních hodnot a nastavení měřitelných hodnot vozidla, jako jsou nastavení točivého momentu, měření vůle brzd, hydraulický tlak a pneumatický tlak), |
| --- | --- | --- |

(2)

Pojmem technické informace se rozumějí údaje, postupy a návody nezbytné pro kontrolu, opravu a výměnu vadných, porouchaných či použitých dílů motorového vozidla nebo pro odstranění poruch v některém ze systémů vozidla. Tento pojem zahrnuje sedm hlavních kategorií:

—

základní parametry (dokumentace všech referenčních hodnot a nastavení měřitelných hodnot vozidla, jako jsou nastavení točivého momentu, měření vůle brzd, hydraulický tlak a pneumatický tlak),

| — | nákresy a popisy fází opravy a údržby (servisní příručky, technické dokumenty, jako jsou pracovní plány, popis nářadí užitého k určité opravě a nákresy, jako jsou schémata elektrického zapojení či hydrauliky), |
| --- | --- |

—

nákresy a popisy fází opravy a údržby (servisní příručky, technické dokumenty, jako jsou pracovní plány, popis nářadí užitého k určité opravě a nákresy, jako jsou schémata elektrického zapojení či hydrauliky),

| — | testování a diagnostika (včetně diagnostických chybových kódů a kódů pro odstraňování závad, softwaru a dalších informací nezbytných k diagnostice závad na vozidlech) – většina těchto informací je obsažena ve specializovaných elektronických nástrojích, |
| --- | --- |

—

testování a diagnostika (včetně diagnostických chybových kódů a kódů pro odstraňování závad, softwaru a dalších informací nezbytných k diagnostice závad na vozidlech) – většina těchto informací je obsažena ve specializovaných elektronických nástrojích,

| — | kódy, software a další informace potřebné pro přeprogramování, přenastavení nebo opětovné spuštění elektronické řídicí jednotky vozidla. Tato kategorie souvisí s předchozí, protože jsou často používány stejné elektronické nástroje pro diagnostikování závady a pro následné nezbytné úpravy v elektronické řídicí jednotce k jejímu odstranění, |
| --- | --- |

—

kódy, software a další informace potřebné pro přeprogramování, přenastavení nebo opětovné spuštění elektronické řídicí jednotky vozidla. Tato kategorie souvisí s předchozí, protože jsou často používány stejné elektronické nástroje pro diagnostikování závady a pro následné nezbytné úpravy v elektronické řídicí jednotce k jejímu odstranění,

| — | informace o náhradních dílech, včetně katalogů dílů obsahujících kódy a popis, a způsoby identifikace vozidel (tzn. údaje o určitém vozidle, které umožňují opravně stanovit jednotlivé kódy dílů osazených při montáži vozidla a určit odpovídající kódy příslušných originálních náhradních dílů pro toto vozidlo), |
| --- | --- |

—

informace o náhradních dílech, včetně katalogů dílů obsahujících kódy a popis, a způsoby identifikace vozidel (tzn. údaje o určitém vozidle, které umožňují opravně stanovit jednotlivé kódy dílů osazených při montáži vozidla a určit odpovídající kódy příslušných originálních náhradních dílů pro toto vozidlo),

| — | zvláštní informace (sdělení o stažení výrobků a oznámení o častých závadách), |
| --- | --- |

—

zvláštní informace (sdělení o stažení výrobků a oznámení o častých závadách),

| — | školicí materiály. |
| --- | --- |

—

školicí materiály.

| (3) | V prosinci 2006 Komise zahájila řízení a doručila podniku DaimlerChrysler předběžné posouzení, ve kterém zastávala předběžné stanovisko, že dohody podniku DaimlerChrysler s jeho poprodejními servisními partnery vyvolávají pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti s čl. 81 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(3)

V prosinci 2006 Komise zahájila řízení a doručila podniku DaimlerChrysler předběžné posouzení, ve kterém zastávala předběžné stanovisko, že dohody podniku DaimlerChrysler s jeho poprodejními servisními partnery vyvolávají pochybnosti ohledně jejich slučitelnosti s čl. 81 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (4) | Z předběžného posouzení Komise vyplývá, že podnik DaimlerChrysler pravděpodobně nesdělil určité druhy technických informací o opravách, a to ani po konci přechodného období stanoveného nařízením Komise (ES) č. 1400/2002 (2). V době, kdy Komise zahájila šetření, ještě stále nebyl v podniku DaimlerChrysler zaveden účinný systém, který by nezávislým opravnám umožňoval neomezený přístup k technickým informacím o opravách. Ačkoliv podnik DaimlerChrysler v průběhu šetření Komise zlepšil přístup ke svým technickým informacím, zejména zřízením internetových stránek o technických informacích (dále též „internetové stánky TI“) v červnu 2005, informace dostupné nezávislým opravnám se zdají být stále neúplné. |
| --- | --- |

(4)

Z předběžného posouzení Komise vyplývá, že podnik DaimlerChrysler pravděpodobně nesdělil určité druhy technických informací o opravách, a to ani po konci přechodného období stanoveného nařízením Komise (ES) č. 1400/2002 (2). V době, kdy Komise zahájila šetření, ještě stále nebyl v podniku DaimlerChrysler zaveden účinný systém, který by nezávislým opravnám umožňoval neomezený přístup k technickým informacím o opravách. Ačkoliv podnik DaimlerChrysler v průběhu šetření Komise zlepšil přístup ke svým technickým informacím, zejména zřízením internetových stránek o technických informacích (dále též „internetové stánky TI“) v červnu 2005, informace dostupné nezávislým opravnám se zdají být stále neúplné.

| (5) | Z předběžného posouzení vyplývá, že tímto sporným jednáním byly dotčeny trh pro poskytování opravárenských služeb a služeb v oblasti údržby osobních vozidel a trh pro poskytování technických informací opravnám. Síť autorizovaných opraven značek Mercedes-Benz a Smart měla značně vysoký podíl na prvním uvedeném trhu, zatímco na druhém trhu byl DaimlerChrysler jediným dodavatelem schopným poskytnout všechny nezbytné technické informace opravnám pro vozidla vyrobená tímto podnikem. |
| --- | --- |

(5)

Z předběžného posouzení vyplývá, že tímto sporným jednáním byly dotčeny trh pro poskytování opravárenských služeb a služeb v oblasti údržby osobních vozidel a trh pro poskytování technických informací opravnám. Síť autorizovaných opraven značek Mercedes-Benz a Smart měla značně vysoký podíl na prvním uvedeném trhu, zatímco na druhém trhu byl DaimlerChrysler jediným dodavatelem schopným poskytnout všechny nezbytné technické informace opravnám pro vozidla vyrobená tímto podnikem.

| (6) | Podnik DaimlerChrysler ve svých dohodách týkajících se služeb a dodávek náhradních dílů v podstatě vyžaduje po členech svých autorizovaných sítí, aby poskytovali úplné opravárenské služby související s jeho značkami a působili jako velkoprodejci náhradních dílů. Komise se obává, že nepříznivé dopady vyplývající z těchto dohod by mohly být posilovány tím, že podnik DaimlerChrysler neposkytuje nezávislým opravnám odpovídající přístup k technickým informacím, čímž předem vylučuje podniky, které by byly ochotné a schopné nabízet opravárenské služby na základě odlišného obchodního modelu. |
| --- | --- |

(6)

Podnik DaimlerChrysler ve svých dohodách týkajících se služeb a dodávek náhradních dílů v podstatě vyžaduje po členech svých autorizovaných sítí, aby poskytovali úplné opravárenské služby související s jeho značkami a působili jako velkoprodejci náhradních dílů. Komise se obává, že nepříznivé dopady vyplývající z těchto dohod by mohly být posilovány tím, že podnik DaimlerChrysler neposkytuje nezávislým opravnám odpovídající přístup k technickým informacím, čímž předem vylučuje podniky, které by byly ochotné a schopné nabízet opravárenské služby na základě odlišného obchodního modelu.

| (7) | Předběžný závěr Komise byl takový, že způsob, jakým podnik DaimlerChrysler poskytuje technické informace nezávislým opravnám, neodpovídá potřebám těchto opraven ani s ohledem na rozsah poskytovaných informací, ani s ohledem na jejich dostupnost, a že takové jednání ve spojení s podobným jednáním dalších výrobců vozidel mohlo přispět ke zhoršení postavení nezávislých opraven na trhu. Tento postup mohl značně poškodit spotřebitele vzhledem k výraznému omezení výběru náhradních dílů, zvýšení cen oprav, omezení možnosti si opravnu vybrat, možným bezpečnostním rizikům a nedostatečnému přístupu k inovačním opravárenským dílnám. |
| --- | --- |

(7)

Předběžný závěr Komise byl takový, že způsob, jakým podnik DaimlerChrysler poskytuje technické informace nezávislým opravnám, neodpovídá potřebám těchto opraven ani s ohledem na rozsah poskytovaných informací, ani s ohledem na jejich dostupnost, a že takové jednání ve spojení s podobným jednáním dalších výrobců vozidel mohlo přispět ke zhoršení postavení nezávislých opraven na trhu. Tento postup mohl značně poškodit spotřebitele vzhledem k výraznému omezení výběru náhradních dílů, zvýšení cen oprav, omezení možnosti si opravnu vybrat, možným bezpečnostním rizikům a nedostatečnému přístupu k inovačním opravárenským dílnám.

| (8) | Dále skutečnost, že podnik DaimlerChrysler zjevně neumožňuje nezávislým opravnám odpovídající přístup k technickým informacím, může mít za následek, že dohody s jeho poprodejními servisními partnery nemohou uplatnit výjimku podle nařízení (ES) č. 1400/2002, neboť podle čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení se výjimka nepoužije tam, kde dodavatel motorových vozidel odmítne umožnit samostatným subjektům přístup k jakýmkoli technickým informacím, diagnostickým nebo jiným zařízením, nástrojům, včetně odpovídajícího softwaru, nebo ke školením požadovaným pro opravy a údržbu těchto motorových vozidel. Jak objasňuje 26. bod odůvodnění tohoto nařízení, podmínky přístupu nesmí rozlišovat mezi schválenými a samostatnými subjekty. |
| --- | --- |

(8)

Dále skutečnost, že podnik DaimlerChrysler zjevně neumožňuje nezávislým opravnám odpovídající přístup k technickým informacím, může mít za následek, že dohody s jeho poprodejními servisními partnery nemohou uplatnit výjimku podle nařízení (ES) č. 1400/2002, neboť podle čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení se výjimka nepoužije tam, kde dodavatel motorových vozidel odmítne umožnit samostatným subjektům přístup k jakýmkoli technickým informacím, diagnostickým nebo jiným zařízením, nástrojům, včetně odpovídajícího softwaru, nebo ke školením požadovaným pro opravy a údržbu těchto motorových vozidel. Jak objasňuje 26. bod odůvodnění tohoto nařízení, podmínky přístupu nesmí rozlišovat mezi schválenými a samostatnými subjekty.

| (9) | Nakonec Komise zaujala předběžné stanovisko, že na dohody mezi podnikem DaimlerChrysler a jeho autorizovanými opravnami pravděpodobně nelze z hlediska nedostatečného přístupu k technickým informacím o opravách uplatňovat ustanovení čl. 81 odst. 3. |
| --- | --- |

(9)

Nakonec Komise zaujala předběžné stanovisko, že na dohody mezi podnikem DaimlerChrysler a jeho autorizovanými opravnami pravděpodobně nelze z hlediska nedostatečného přístupu k technickým informacím o opravách uplatňovat ustanovení čl. 81 odst. 3.

| (10) | Dne 14. února 2007 podnik DaimlerChrysler nabídl Komisi závazky s cílem rozptýlit obavy o hospodářskou soutěž uvedené v předběžném posouzení. |
| --- | --- |

(10)

Dne 14. února 2007 podnik DaimlerChrysler nabídl Komisi závazky s cílem rozptýlit obavy o hospodářskou soutěž uvedené v předběžném posouzení.

| (11) | Podle těchto závazků rozsah informací, které mají být poskytovány, vyplývá ze zásady, že nezávislé opravny nesmí být znevýhodněny vůči autorizovaným. Z tohoto důvodu podnik DaimlerChrysler zajistí, aby všechny technické informace, nástroje, zařízení, software a školení požadovaná pro opravy a údržbu jeho motorových vozidel, které jsou poskytovány autorizovaným opravnám či nezávislým dovozcům jeho značek Mercedes-Benz a Smart v jakémkoli členském státu EU podnikem DaimlerChrysler nebo jeho jménem, byly rovněž poskytovány nezávislým opravnám. |
| --- | --- |

(11)

Podle těchto závazků rozsah informací, které mají být poskytovány, vyplývá ze zásady, že nezávislé opravny nesmí být znevýhodněny vůči autorizovaným. Z tohoto důvodu podnik DaimlerChrysler zajistí, aby všechny technické informace, nástroje, zařízení, software a školení požadovaná pro opravy a údržbu jeho motorových vozidel, které jsou poskytovány autorizovaným opravnám či nezávislým dovozcům jeho značek Mercedes-Benz a Smart v jakémkoli členském státu EU podnikem DaimlerChrysler nebo jeho jménem, byly rovněž poskytovány nezávislým opravnám.

| (12) | Závazky vymezují, že „technické informace“ ve smyslu čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1400/2002 zahrnují všechny informace poskytované autorizovaným opravnám pro opravy a údržbu motorových vozidel značky Mercedes-Benz a Smart. Konkrétním příkladem jsou software, chybové kódy a další parametry, včetně aktualizací, které jsou potřebné pro práci na elektronických řídicích jednotkách, aby mohlo být zavedeno nebo obnoveno nastavení doporučované podnikem DaimlerChrysler, způsoby identifikace motorových vozidel, katalogy dílů, pracovní řešení vyplývající z praktických zkušeností a týkající se problémů typických pro určitý model nebo určitou řadu, sdělení o stažení výrobků i jiná sdělení o opravách, které mohou být prováděny zdarma v síti autorizovaných opraven. |
| --- | --- |

(12)

Závazky vymezují, že „technické informace“ ve smyslu čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1400/2002 zahrnují všechny informace poskytované autorizovaným opravnám pro opravy a údržbu motorových vozidel značky Mercedes-Benz a Smart. Konkrétním příkladem jsou software, chybové kódy a další parametry, včetně aktualizací, které jsou potřebné pro práci na elektronických řídicích jednotkách, aby mohlo být zavedeno nebo obnoveno nastavení doporučované podnikem DaimlerChrysler, způsoby identifikace motorových vozidel, katalogy dílů, pracovní řešení vyplývající z praktických zkušeností a týkající se problémů typických pro určitý model nebo určitou řadu, sdělení o stažení výrobků i jiná sdělení o opravách, které mohou být prováděny zdarma v síti autorizovaných opraven.

| (13) | Přístup k nástrojům znamená přístup k elektronickým diagnostickým a jiným nástrojům pro opravy, včetně příslušného softwaru a jeho pravidelných aktualizací, a k službám poskytovaným na tyto nástroje po jejich prodeji. |
| --- | --- |

(13)

Přístup k nástrojům znamená přístup k elektronickým diagnostickým a jiným nástrojům pro opravy, včetně příslušného softwaru a jeho pravidelných aktualizací, a k službám poskytovaným na tyto nástroje po jejich prodeji.

| (14) | Závazky budou pro podnik DaimlerChrysler a s ním spojené podniky závazné, avšak nebudou přímo závazné pro nezávislé dovozce značek Mercedes-Benz a Smart. DaimlerChrysler proto souhlasil, že v těch členských státech, do kterých distribuuje motorová vozidla značky Mercedes-Benz či Smart prostřednictvím nezávislých dovozců, vynaloží veškeré úsilí smluvně zavázat tyto podniky k tomu, aby bezplatně a nediskriminačním způsobem zpřístupnily nezávislým opravnám prostřednictvím svých národních obchodních internetových stránek všechny dané technické informace nebo jazykové verze těchto informací, které daný dovozce poskytl autorizovaným opravnám v příslušném členském státu a které nejsou nezávislým opravnám dostupné na stránkách TI. |
| --- | --- |

(14)

Závazky budou pro podnik DaimlerChrysler a s ním spojené podniky závazné, avšak nebudou přímo závazné pro nezávislé dovozce značek Mercedes-Benz a Smart. DaimlerChrysler proto souhlasil, že v těch členských státech, do kterých distribuuje motorová vozidla značky Mercedes-Benz či Smart prostřednictvím nezávislých dovozců, vynaloží veškeré úsilí smluvně zavázat tyto podniky k tomu, aby bezplatně a nediskriminačním způsobem zpřístupnily nezávislým opravnám prostřednictvím svých národních obchodních internetových stránek všechny dané technické informace nebo jazykové verze těchto informací, které daný dovozce poskytl autorizovaným opravnám v příslušném členském státu a které nejsou nezávislým opravnám dostupné na stránkách TI.

| (15) | Podle 26. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1400/2002 není podnik DaimlerChrysler povinen poskytovat nezávislým opravnám technické informace, které by mohly třetí osobě umožnit obejít nebo odpojit palubní zařízení proti odcizení vozidla či změnit kalibraci (3) elektronických zařízení nebo zasahovat do zařízení, která omezují výkon motorového vozidla. Obdobně jako všechny výjimky v rámci právních předpisů EU je třeba 26. bod odůvodnění vykládat přísně. Závazky poukazují na skutečnost, že pokud DaimlerChrysler použije tuto výjimku jako důvod pro odepření přístupu nezávislým opravnám k určitým technickým informacím, měl by se zavázat k tomu, aby byly takto odepřené informace omezeny jen na ty, které jsou nezbytné pro zajištění ochrany popsané v 26. bodě odůvodnění, a aby nedostatek těchto informací nebránil nezávislým opravnám provádět jiné práce, které nejsou uvedené v 26. bodě odůvodnění, včetně prací na takových zařízeních, jako jsou elektronické řídicí jednotky, airbagy, předpínače bezpečnostních pásů nebo prvky centrálního zamykání. |
| --- | --- |

(15)

Podle 26. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1400/2002 není podnik DaimlerChrysler povinen poskytovat nezávislým opravnám technické informace, které by mohly třetí osobě umožnit obejít nebo odpojit palubní zařízení proti odcizení vozidla či změnit kalibraci (3) elektronických zařízení nebo zasahovat do zařízení, která omezují výkon motorového vozidla. Obdobně jako všechny výjimky v rámci právních předpisů EU je třeba 26. bod odůvodnění vykládat přísně. Závazky poukazují na skutečnost, že pokud DaimlerChrysler použije tuto výjimku jako důvod pro odepření přístupu nezávislým opravnám k určitým technickým informacím, měl by se zavázat k tomu, aby byly takto odepřené informace omezeny jen na ty, které jsou nezbytné pro zajištění ochrany popsané v 26. bodě odůvodnění, a aby nedostatek těchto informací nebránil nezávislým opravnám provádět jiné práce, které nejsou uvedené v 26. bodě odůvodnění, včetně prací na takových zařízeních, jako jsou elektronické řídicí jednotky, airbagy, předpínače bezpečnostních pásů nebo prvky centrálního zamykání.

| (16) | Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1400/2002 stanoví, že technické informace musí být dány k dispozici způsobem, který je přiměřený potřebám nezávislých opraven. To znamená, že informace musí být poskytnuty uspořádaně a že se při tvorbě cen musí brát v úvahu, v jakém rozsahu nezávislé opravny informace využívají. |
| --- | --- |

(16)

Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1400/2002 stanoví, že technické informace musí být dány k dispozici způsobem, který je přiměřený potřebám nezávislých opraven. To znamená, že informace musí být poskytnuty uspořádaně a že se při tvorbě cen musí brát v úvahu, v jakém rozsahu nezávislé opravny informace využívají.

| (17) | V souladu s touto zásadou závazky vymezují, že podnik DaimlerChrysler umístí na internetové stránky TI všechny technické informace týkající se modelů uvedených na trh po roce 1996 a zajistí, aby byly na stránkách TI nebo na jakýchkoli stránkách, které by je mohly v budoucnosti nahradit, k dispozici vždy všechny aktualizované technické informace. Pokud však určité jednotlivé technické informace k modelům uvedeným na trh po roce 1996 nebo jejich jazykové verze, které DaimlerChrysler nebo s ním spojené podniky poskytují autorizovaným opravnám v daném členském státě, nejsou dostupné na internetových stránkách TI, má se za to, že DaimlerChrysler v tomto ohledu splnil závazky, jestliže dané položky bez zbytečného odkladu a bezplatně zpřístupnil nezávislým opravnám na svých obchodních internetových stránkách v daném členském státu. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s touto zásadou závazky vymezují, že podnik DaimlerChrysler umístí na internetové stránky TI všechny technické informace týkající se modelů uvedených na trh po roce 1996 a zajistí, aby byly na stránkách TI nebo na jakýchkoli stránkách, které by je mohly v budoucnosti nahradit, k dispozici vždy všechny aktualizované technické informace. Pokud však určité jednotlivé technické informace k modelům uvedeným na trh po roce 1996 nebo jejich jazykové verze, které DaimlerChrysler nebo s ním spojené podniky poskytují autorizovaným opravnám v daném členském státě, nejsou dostupné na internetových stránkách TI, má se za to, že DaimlerChrysler v tomto ohledu splnil závazky, jestliže dané položky bez zbytečného odkladu a bezplatně zpřístupnil nezávislým opravnám na svých obchodních internetových stránkách v daném členském státu.

| (18) | Podnik DaimlerChrysler dále zajistí, aby byly internetové stránky TI vždy snadno nalezeny a aby poskytovaly stejnou úroveň informací jako způsoby používané pro poskytování technických informací členům jeho autorizované sítě. Pokud DaimlerChrysler nebo jiný podnik jednající jeho jménem zpřístupní nějakou technickou informaci autorizovaným opravnám v určitém jazyce EU, DaimlerChrysler zajistí, aby byla tato jazyková verze informací neprodleně uvedena na internetových stránkách TI. |
| --- | --- |

(18)

Podnik DaimlerChrysler dále zajistí, aby byly internetové stránky TI vždy snadno nalezeny a aby poskytovaly stejnou úroveň informací jako způsoby používané pro poskytování technických informací členům jeho autorizované sítě. Pokud DaimlerChrysler nebo jiný podnik jednající jeho jménem zpřístupní nějakou technickou informaci autorizovaným opravnám v určitém jazyce EU, DaimlerChrysler zajistí, aby byla tato jazyková verze informací neprodleně uvedena na internetových stránkách TI.

| (19) | Podnik DaimlerChrysler stanovil výši ročního poplatku za přístup na internetové stránky TI na 1 254 EUR (za přístup k hlavnímu oddílu známému jako síť WIS 1 239 EUR; elektronický katalog dílů je přístupný zdarma, platí se pouze roční příspěvek na administrativní výdaje ve výši 15 EUR). Aby však byl dodržen požadavek přiměřenosti, který stanoví nařízení, DaimlerChrysler je ochoten poměrně rozdělit přístup k síti WIS na měsíční, týdenní, denní a hodinové sazby za cenu 180 EUR, 70 EUR, 20 EUR a 4 EUR. Po dobu celé platnosti závazků DaimlerChrysler zachová strukturu těchto poplatků za přístup a nezvýší poplatky více, než bude průměrná míra inflace v EU. |
| --- | --- |

(19)

Podnik DaimlerChrysler stanovil výši ročního poplatku za přístup na internetové stránky TI na 1 254 EUR (za přístup k hlavnímu oddílu známému jako síť WIS 1 239 EUR; elektronický katalog dílů je přístupný zdarma, platí se pouze roční příspěvek na administrativní výdaje ve výši 15 EUR). Aby však byl dodržen požadavek přiměřenosti, který stanoví nařízení, DaimlerChrysler je ochoten poměrně rozdělit přístup k síti WIS na měsíční, týdenní, denní a hodinové sazby za cenu 180 EUR, 70 EUR, 20 EUR a 4 EUR. Po dobu celé platnosti závazků DaimlerChrysler zachová strukturu těchto poplatků za přístup a nezvýší poplatky více, než bude průměrná míra inflace v EU.

| (20) | Závazky podniku DaimlerChrysler nejsou dotčeny žádným současným ani budoucím požadavkem stanoveným právními předpisy Společenství nebo vnitrostátními právními předpisy, které by mohly rozšiřovat rozsah technických informací, které má DaimlerChrysler poskytovat nezávislým subjektům, či určovat lepší způsoby poskytování těchto informací. |
| --- | --- |

(20)

Závazky podniku DaimlerChrysler nejsou dotčeny žádným současným ani budoucím požadavkem stanoveným právními předpisy Společenství nebo vnitrostátními právními předpisy, které by mohly rozšiřovat rozsah technických informací, které má DaimlerChrysler poskytovat nezávislým subjektům, či určovat lepší způsoby poskytování těchto informací.

| (21) | Podnik DaimlerChrysler se zavazuje přistoupit na rozhodčí řízení při urovnávání sporů týkajících se poskytování technických informací, pokud o to nezávislá opravna nebo sdružení takových opraven požádá. Rozhodčí řízení se řídí vnitrostátními pravidly pro rozhodčí řízení a hmotným právem, na kterém se DaimlerChrysler smluvně dohodl s autorizovanými opravnami v členském státu, ve kterém žádající strana sídlí. DaimlerChrysler se zavazuje na požádání poskytnout informace o těchto pravidlech. Rozhodčí soud se bude skládat ze tří rozhodců jmenovaných v souladu s těmito pravidly. Rozhodčím řízením není dotčeno právo podat žalobu u příslušného vnitrostátního soudu. |
| --- | --- |

(21)

Podnik DaimlerChrysler se zavazuje přistoupit na rozhodčí řízení při urovnávání sporů týkajících se poskytování technických informací, pokud o to nezávislá opravna nebo sdružení takových opraven požádá. Rozhodčí řízení se řídí vnitrostátními pravidly pro rozhodčí řízení a hmotným právem, na kterém se DaimlerChrysler smluvně dohodl s autorizovanými opravnami v členském státu, ve kterém žádající strana sídlí. DaimlerChrysler se zavazuje na požádání poskytnout informace o těchto pravidlech. Rozhodčí soud se bude skládat ze tří rozhodců jmenovaných v souladu s těmito pravidly. Rozhodčím řízením není dotčeno právo podat žalobu u příslušného vnitrostátního soudu.

| (22) | S ohledem na závazky se v rozhodnutí konstatuje, že již neexistují žádné důvody k tomu, aby Komise jednala. Závazky jsou závazné do 31. května 2010. |
| --- | --- |

(22)

S ohledem na závazky se v rozhodnutí konstatuje, že již neexistují žádné důvody k tomu, aby Komise jednala. Závazky jsou závazné do 31. května 2010.

| (23) | Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení vydal dne 9. července 2007 kladné stanovisko. |
| --- | --- |

(23)

Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení vydal dne 9. července 2007 kladné stanovisko.

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1419/2006 (Úř. věst. L 269, 28.9.2006, s. 1).

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1400/2002 ze dne 31. července 2002 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví motorových vozidel (Úř. věst. L 203, 1.8.2002, s. 30). Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

(3)  Tj. změnit původní seřízení elektronické řídicí jednotky způsobem, který DaimlerChrysler nedoporučuje.

---

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/79 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/79

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. prosince 2007

kterým se pozastavuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1420/2007 na dovoz silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Kazachstánu

(2007/789/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 14 odst. 4 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

| (1) | Rada uložila nařízením (ES) č. 1420/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz silikomanganu (včetně ferosilikomanganu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Kazachstánu kódů KN 7202 30 00 a ex 8111 00 11 (kód TARIC 8111001110) (dále jen „dotčený výrobek“). Sazba antidumpingového cla je 8,2 % pro výrobek pocházející z ČLR a 6,5 % pro výrobek pocházející z Kazachstánu. |
| --- | --- |

(1)

Rada uložila nařízením (ES) č. 1420/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz silikomanganu (včetně ferosilikomanganu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Kazachstánu kódů KN 7202 30 00 a ex 8111 00 11 (kód TARIC 8111001110) (dále jen „dotčený výrobek“). Sazba antidumpingového cla je 8,2 % pro výrobek pocházející z ČLR a 6,5 % pro výrobek pocházející z Kazachstánu.

| (2) | Komise obdržela informace o změně tržních podmínek, k níž došlo po původním období šetření uvedeném v nařízení (ES) č. 1420/2007 a která by mohla odůvodnit pozastavení účinnosti uložených opatření v souladu s čl. 14 odst. 4 základního nařízení. Komise v důsledku toho přezkoumala, zda je toto pozastavení oprávněné. |
| --- | --- |

(2)

Komise obdržela informace o změně tržních podmínek, k níž došlo po původním období šetření uvedeném v nařízení (ES) č. 1420/2007 a která by mohla odůvodnit pozastavení účinnosti uložených opatření v souladu s čl. 14 odst. 4 základního nařízení. Komise v důsledku toho přezkoumala, zda je toto pozastavení oprávněné.

B.   ODŮVODNĚNÍ

| (3) | Podle ustanovení čl. 14 odst. 4 základního nařízení smí být účinnost antidumpingových opatření v zájmu Společenství pozastavena na základě toho, že se tržní podmínky dočasně změnily natolik, že není pravděpodobné, že by se v důsledku pozastavení účinnosti opatření obnovila újma, a za předpokladu, že výrobnímu odvětví Společenství je dána příležitost vyjádřit se k tomu a že se k takovému vyjádření přihlédne. Ustanovení čl. 14 odst. 4 dále uvádí, účinnost antidumpingových opatření může být kdykoliv obnovena, pokud již netrvají důvody jejich pozastavení. |
| --- | --- |

(3)

Podle ustanovení čl. 14 odst. 4 základního nařízení smí být účinnost antidumpingových opatření v zájmu Společenství pozastavena na základě toho, že se tržní podmínky dočasně změnily natolik, že není pravděpodobné, že by se v důsledku pozastavení účinnosti opatření obnovila újma, a za předpokladu, že výrobnímu odvětví Společenství je dána příležitost vyjádřit se k tomu a že se k takovému vyjádření přihlédne. Ustanovení čl. 14 odst. 4 dále uvádí, účinnost antidumpingových opatření může být kdykoliv obnovena, pokud již netrvají důvody jejich pozastavení.

| (4) | Od původního období šetření bylo pozorováno zvýšení světových cen silikomanganu, což naznačuje změnu podmínek a situace na trhu. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise provedla další šetření, aby posoudila poslední vývoj objemů a cen dotčeného výrobku v období mezi 1. červencem 2006 a 30. zářím 2007 a jejich dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství a zároveň na celkový zájem Společenství. |
| --- | --- |

(4)

Od původního období šetření bylo pozorováno zvýšení světových cen silikomanganu, což naznačuje změnu podmínek a situace na trhu. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise provedla další šetření, aby posoudila poslední vývoj objemů a cen dotčeného výrobku v období mezi 1. červencem 2006 a 30. zářím 2007 a jejich dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství a zároveň na celkový zájem Společenství.

| (5) | Na základě shromážděných informací bylo zjištěno, že tržní ceny silikomanganu na trhu Společenství vzrostly po původním období šetření do třetího čtvrtletí roku 2007 o přibližně 69 %, tj. z průměrných 622 EUR/mt ve třetím čtvrtletí roku 2006 na průměrných 1 051 EUR/mt ve třetím čtvrtletí roku 2007. Zejména mezi druhým a třetím čtvrtletím roku 2007 byl pozorován značný nárůst přibližně 42 %. Tyto tendence lze pozorovat také na dalších hlavních světových trzích, stejně jako při dovozech silikomanganu do Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Na základě shromážděných informací bylo zjištěno, že tržní ceny silikomanganu na trhu Společenství vzrostly po původním období šetření do třetího čtvrtletí roku 2007 o přibližně 69 %, tj. z průměrných 622 EUR/mt ve třetím čtvrtletí roku 2006 na průměrných 1 051 EUR/mt ve třetím čtvrtletí roku 2007. Zejména mezi druhým a třetím čtvrtletím roku 2007 byl pozorován značný nárůst přibližně 42 %. Tyto tendence lze pozorovat také na dalších hlavních světových trzích, stejně jako při dovozech silikomanganu do Společenství.

| (6) | Silikomangan je klíčovou surovinou používanou k výrobě oceli. Popsaný cenový nárůst lze připsat přechodným nedostatkům v zásobování kombinovaným s vyšší poptávkou po silikomanganu vyplývající z celosvětově zvýšené poptávky po oceli. Jak se ukázalo při dřívějších náhlých zvýšeních cen, jako například při zvýšení v roce 2004, jsou takové výkyvy nabídky a poptávky na tomto trhu přechodného charakteru. Ceny mají sklon se vracet na svou dlouhodobou úroveň, jakmile se nevyužité kapacity pro silikomangan plně využijí. |
| --- | --- |

(6)

Silikomangan je klíčovou surovinou používanou k výrobě oceli. Popsaný cenový nárůst lze připsat přechodným nedostatkům v zásobování kombinovaným s vyšší poptávkou po silikomanganu vyplývající z celosvětově zvýšené poptávky po oceli. Jak se ukázalo při dřívějších náhlých zvýšeních cen, jako například při zvýšení v roce 2004, jsou takové výkyvy nabídky a poptávky na tomto trhu přechodného charakteru. Ceny mají sklon se vracet na svou dlouhodobou úroveň, jakmile se nevyužité kapacity pro silikomangan plně využijí.

| (7) | Mezi původním obdobím šetření a obdobím od 1. října 2006 do 30. září 2007 se tržní podíl dovozů silikomanganu pocházejícího z ČLR a Kazachstánu snížil o 0,6 procentního bodu na 9,8 % celkové spotřeby ve Společenství. Spotřeba ES vzrostla o 20 %. |
| --- | --- |

(7)

Mezi původním obdobím šetření a obdobím od 1. října 2006 do 30. září 2007 se tržní podíl dovozů silikomanganu pocházejícího z ČLR a Kazachstánu snížil o 0,6 procentního bodu na 9,8 % celkové spotřeby ve Společenství. Spotřeba ES vzrostla o 20 %.

| (8) | Pokud jde o výrobní odvětví Společenství, je třeba vzít na vědomí, že se jeho situace od původního období šetření zlepšila. Mezi původním obdobím šetření a obdobím od 1. října 2006 do 30. září 2007 vzrostly objemy prodeje a výroby o 15 %, respektive o 19 %. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu však poklesl o 1,1 procentního bodu na 23,8 %. Ziskovost se značně zlepšila a ziskovost výrobního odvětví Společenství dosáhla 42 % ve třetím čtvrtletí roku 2007 a tím zásadně překonala dokonce i 5 % úroveň zisku, která byla původním šetřením stanovena jako přiměřená. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o výrobní odvětví Společenství, je třeba vzít na vědomí, že se jeho situace od původního období šetření zlepšila. Mezi původním obdobím šetření a obdobím od 1. října 2006 do 30. září 2007 vzrostly objemy prodeje a výroby o 15 %, respektive o 19 %. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu však poklesl o 1,1 procentního bodu na 23,8 %. Ziskovost se značně zlepšila a ziskovost výrobního odvětví Společenství dosáhla 42 % ve třetím čtvrtletí roku 2007 a tím zásadně překonala dokonce i 5 % úroveň zisku, která byla původním šetřením stanovena jako přiměřená.

| (9) | Jak je uvedeno ve 157. až 163. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1420/2007, očekávalo se, že uložení dotyčných opatření bude mít některé negativní, i když omezené, účinky na uživatele ve formě nárůstu nákladů vyplývajících z případné potřeby zorganizovat nové nebo náhradní dodávky. Vzhledem k tomu, že změna tržních podmínek je dočasná a že tudíž výrobnímu odvětví Společenství v současné době není způsobována újma, lze jakýkoliv negativní účinek na uživatele odstranit pozastavením účinnosti opatření. Proto lze dojít k závěru, že pozastavení je v celkovém zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(9)

Jak je uvedeno ve 157. až 163. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1420/2007, očekávalo se, že uložení dotyčných opatření bude mít některé negativní, i když omezené, účinky na uživatele ve formě nárůstu nákladů vyplývajících z případné potřeby zorganizovat nové nebo náhradní dodávky. Vzhledem k tomu, že změna tržních podmínek je dočasná a že tudíž výrobnímu odvětví Společenství v současné době není způsobována újma, lze jakýkoliv negativní účinek na uživatele odstranit pozastavením účinnosti opatření. Proto lze dojít k závěru, že pozastavení je v celkovém zájmu Společenství.

| (10) | S ohledem na dočasnou změnu tržních podmínek, a zejména na existující vysokou úroveň cen silikomanganu na trhu Společenství, která vysoko převyšuje škodlivou úroveň zjištěnou při původním šetření, společně s údajnou nerovnováhou v nabídce a poptávce po dotčeném výrobku, se má za to, že újma spojená s dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Kazachstánu následkem pozastavení pravděpodobně znovu nevznikne. Navrhuje se proto pozastavit na devět měsíců účinnost platných opatření v souladu s čl. 14 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na dočasnou změnu tržních podmínek, a zejména na existující vysokou úroveň cen silikomanganu na trhu Společenství, která vysoko převyšuje škodlivou úroveň zjištěnou při původním šetření, společně s údajnou nerovnováhou v nabídce a poptávce po dotčeném výrobku, se má za to, že újma spojená s dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Kazachstánu následkem pozastavení pravděpodobně znovu nevznikne. Navrhuje se proto pozastavit na devět měsíců účinnost platných opatření v souladu s čl. 14 odst. 4 základního nařízení.

C.   KONZULTACE S VÝROBNÍM ODVĚTVÍM SPOLEČENSTVÍ

| (11) | Komise na základě čl. 14 odst. 4 základního nařízení informovala výrobní odvětví Společenství o svém záměru pozastavit dotyčná antidumpingová opatření. Výrobnímu odvětví Společenství byla dána příležitost vyjádřit se a výrobní odvětví Společenství nebylo proti pozastavení účinnosti antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(11)

Komise na základě čl. 14 odst. 4 základního nařízení informovala výrobní odvětví Společenství o svém záměru pozastavit dotyčná antidumpingová opatření. Výrobnímu odvětví Společenství byla dána příležitost vyjádřit se a výrobní odvětví Společenství nebylo proti pozastavení účinnosti antidumpingových opatření.

D.   ZÁVĚR

| (12) | Komise se tudíž domnívá, že byly v souladu s čl. 14 odst. 4 základního nařízení splněny všechny požadavky pro pozastavení antidumpingového cla uloženého na dotyčný výrobek. Antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1420/2007 by tudíž mělo být pozastaveno na dobu devíti měsíců. |
| --- | --- |

(12)

Komise se tudíž domnívá, že byly v souladu s čl. 14 odst. 4 základního nařízení splněny všechny požadavky pro pozastavení antidumpingového cla uloženého na dotyčný výrobek. Antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1420/2007 by tudíž mělo být pozastaveno na dobu devíti měsíců.

| (13) | Komise bude nadále sledovat vývoj dovozů a ceny dotyčného výrobku. Pokud by kdykoli nastala situace, kdy by se znovu zvýšily objemy dotčeného výrobku z ČLR a Kazachstánu za dumpingové ceny a následně by způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství, Komise podnikne nezbytné kroky k opětovnému zavedení antidumpingového cla, přičemž vezme v úvahu hmotná pravidla, kterými se řídí posouzení újmy. Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení lze případně zahájit prozatímní přezkum; |
| --- | --- |

(13)

Komise bude nadále sledovat vývoj dovozů a ceny dotyčného výrobku. Pokud by kdykoli nastala situace, kdy by se znovu zvýšily objemy dotčeného výrobku z ČLR a Kazachstánu za dumpingové ceny a následně by způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství, Komise podnikne nezbytné kroky k opětovnému zavedení antidumpingového cla, přičemž vezme v úvahu hmotná pravidla, kterými se řídí posouzení újmy. Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení lze případně zahájit prozatímní přezkum;

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1420/2007 na dovoz silikomanganu (včetně ferosilikomanganu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Kazachstánu kódů KN 7202 30 00 a ex 8111 00 11 (kód TARIC 8111001110) se tímto pozastavuje na dobu devíti měsíců.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské Unie.

V Bruselu dne 4. prosince 2007.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Viz strana 5 tohoto Úředního věstníku.

2

---

Evropská centrální banka

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/81 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/81

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 23. listopadu 2007

o schválení objemu emise mincí v roce 2008

(ECB/2007/16)

(2007/790/ES)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 106 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na článek 1 rozhodnutí Rady 2007/503/ES ze dne 10. července 2007 v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Kyprem ke dni 1. ledna 2008 (1),

s ohledem na článek 1 rozhodnutí Rady 2007/504/ES ze dne 10. července 2007 v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Maltou ke dni 1. ledna 2008 (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská centrální banka (ECB) má od 1. ledna 1999 výlučné právo schvalovat objem mincí vydávaných členskými státy, které přijaly euro (dále jen „zúčastněné členské státy“). |
| --- | --- |

(1)

Evropská centrální banka (ECB) má od 1. ledna 1999 výlučné právo schvalovat objem mincí vydávaných členskými státy, které přijaly euro (dále jen „zúčastněné členské státy“).

| (2) | Výjimka ve prospěch Kypru a Malty podle článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

(2)

Výjimka ve prospěch Kypru a Malty podle článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2008.

| (3) | Třináct stávajících zúčastněných členských států, Kypr a Malta předložily ECB ke schválení své odhady objemu euromincí, které mají být vydány v roce 2008, doplněné vysvětlivkami o metodologii odhadu, |
| --- | --- |

(3)

Třináct stávajících zúčastněných členských států, Kypr a Malta předložily ECB ke schválení své odhady objemu euromincí, které mají být vydány v roce 2008, doplněné vysvětlivkami o metodologii odhadu,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Schválení objemu euromincí, které mají být vydány v roce 2008

ECB schvaluje objem euromincí, které mají zúčastněné členské státy vydat v roce 2008, jak je uveden v této tabulce:

| (v milionech eur) |
| --- |
| | Emise mincí určených pro peněžní oběh a emise sběratelských mincí (nikoli pro peněžní oběh) v roce 2008 |
| Belgie | 130,0 |
| Německo | 655,0 |
| Irsko | 114,0 |
| Řecko | 97,3 |
| Španělsko | 550,0 |
| Francie | 500,0 |
| Itálie | 375,2 |
| Kypr | 147,4 |
| Lucembursko | 49,0 |
| Malta | 56,7 |
| Nizozemsko | 57,5 |
| Rakousko | 185,0 |
| Portugalsko | 50,0 |
| Slovinsko | 39,0 |
| Finsko | 60,0 |

(v milionech eur)

Emise mincí určených pro peněžní oběh a emise sběratelských mincí (nikoli pro peněžní oběh) v roce 2008

Belgie

130,0

Německo

655,0

Irsko

114,0

Řecko

97,3

Španělsko

550,0

Francie

500,0

Itálie

375,2

Kypr

147,4

Lucembursko

49,0

Malta

56,7

Nizozemsko

57,5

Rakousko

185,0

Portugalsko

50,0

Slovinsko

39,0

Finsko

60,0

Článek 2

Závěrečné ustanovení

Toto rozhodnutí je určeno zúčastněným členským státům.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 23. listopadu 2007.

Prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 186, 18.7.2007, s. 29.

1

(2)  Úř. věst. L 186, 18.7.2007, s. 32.

2

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

| 5.12.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 317/83 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 317/83

---

ROZHODNUTÍ RADY 2007/791/SZBP

ze dne 4. prosince 2007,

kterým se provádí společná akce 2007/749/SZBP o policejní misi Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na společnou akci Rady 2007/749/SZBP ze dne 19. listopadu 2007 o policejní misi Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedené společné akce, ve spojení s čl. 23 odst. 2 druhou odrážkou Smlouvy o Evropské unii,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. listopadu 2007 přijala Rada společnou akci 2007/749/SZBP, která stanoví, že EUPM má pokračovat do 31. prosince 2009. Finanční referenční částka pro rok 2008 a 2009 se stanoví na ročním základě. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. listopadu 2007 přijala Rada společnou akci 2007/749/SZBP, která stanoví, že EUPM má pokračovat do 31. prosince 2009. Finanční referenční částka pro rok 2008 a 2009 se stanoví na ročním základě.

| (2) | EUPM bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 11 Smlouvy, |
| --- | --- |

(2)

EUPM bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 11 Smlouvy,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

1.   Finanční referenční částka určená na krytí výdajů spojených s prováděním společné akce 2007/749/SZBP činí 14 800 000 EUR pro rok 2008.

2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Evropské unie s tou výjimkou, že případné předběžné financování nezůstává ve vlastnictví Společenství.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 4. prosince 2007.

Za Radu

předseda

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  Úř. věst. L 303, 21.11.2007, s. 40.

1

---