# Euroopa Liidu C 19/21.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 19 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide21. jaanuar 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 19

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide21. jaanuar 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 109. istungjärk 3.–4. detsembril 2014 |
| 2015/C 019/01 | Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa Komisjoni teatise Investeerimiskava Euroopa jaoks kohta | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 109. istungjärk 3.–4. detsembril 2014 |
| 2015/C 019/02 | Regioonide Komitee arvamus teemal Avaliku sektori kulutuste tõhususe parandamine ELi tegevusega hõlmatud valdkondades | 4 |
| 2015/C 019/03 | Regioonide Komitee arvamus teemal Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne | 9 |
| 2015/C 019/04 | Regioonide Komitee arvamus teemal Tööstuspoliitika pakett | 15 |
| 2015/C 019/05 | Regioonide Komitee arvamus teemal Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks | 24 |
| 2015/C 019/06 | Regioonide Komitee arvamus teemal Tulemuslikud, kättesaadavad ja paindlikud tervishoiusüsteemid | 28 |
| 2015/C 019/07 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa Liidu Alpide makropiirkondlik strateegia | 32 |
| 2015/C 019/08 | Regioonide Komitee arvamus teemal Teabe-, planeerimis- ja piletimüügiteenused mitmeliigilise reisimise valdkonnas | 36 |
| 2015/C 019/09 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa taasühendamine kodanikega: parem ja ulatuslikum teabevahetus kohalikul tasandil | 40 |
| 2015/C 019/10 | Regioonide Komitee arvamus teemal Naabrus teelahkmel: Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2013. aastal | 45 |
| 2015/C 019/11 | Regioonide Komitee arvamus teemal Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev kvaliteediraamistik | 50 |
| 2015/C 019/12 | Regioonide Komitee arvamus teemal Jõupingutused tõelise solidaarsuse edendamiseks Euroopa rändepoliitikas | 54 |
| 2015/C 019/13 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa tugevama ühendatuse tähtsus, rõhuasetusega info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori suurel potentsiaalil majanduskasvu allikana | 59 |
| 2015/C 019/14 | Regioonide Komitee arvamus teemal Internet – põhimõtted ja juhtimine | 65 |
| 2015/C 019/15 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa filmindus digitaalajastul | 70 |
| 2015/C 019/16 | Regioonide Komitee arvamus teemal Mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu omandatud pädevuste ja oskuste tunnustamine | 75 |
| 2015/C 019/17 | Regioonide Komitee arvamus teemal M-tervis | 80 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Täiskogu 109. istungjärk 3.–4. detsembril 2014

2015/C 019/01

Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa Komisjoni teatise Investeerimiskava Euroopa jaoks kohta

1

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 109. istungjärk 3.–4. detsembril 2014

2015/C 019/02

Regioonide Komitee arvamus teemal Avaliku sektori kulutuste tõhususe parandamine ELi tegevusega hõlmatud valdkondades

4

2015/C 019/03

Regioonide Komitee arvamus teemal Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne

9

2015/C 019/04

Regioonide Komitee arvamus teemal Tööstuspoliitika pakett

15

2015/C 019/05

Regioonide Komitee arvamus teemal Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks

24

2015/C 019/06

Regioonide Komitee arvamus teemal Tulemuslikud, kättesaadavad ja paindlikud tervishoiusüsteemid

28

2015/C 019/07

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa Liidu Alpide makropiirkondlik strateegia

32

2015/C 019/08

Regioonide Komitee arvamus teemal Teabe-, planeerimis- ja piletimüügiteenused mitmeliigilise reisimise valdkonnas

36

2015/C 019/09

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa taasühendamine kodanikega: parem ja ulatuslikum teabevahetus kohalikul tasandil

40

2015/C 019/10

Regioonide Komitee arvamus teemal Naabrus teelahkmel: Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2013. aastal

45

2015/C 019/11

Regioonide Komitee arvamus teemal Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev kvaliteediraamistik

50

2015/C 019/12

Regioonide Komitee arvamus teemal Jõupingutused tõelise solidaarsuse edendamiseks Euroopa rändepoliitikas

54

2015/C 019/13

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa tugevama ühendatuse tähtsus, rõhuasetusega info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori suurel potentsiaalil majanduskasvu allikana

59

2015/C 019/14

Regioonide Komitee arvamus teemal Internet – põhimõtted ja juhtimine

65

2015/C 019/15

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa filmindus digitaalajastul

70

2015/C 019/16

Regioonide Komitee arvamus teemal Mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu omandatud pädevuste ja oskuste tunnustamine

75

2015/C 019/17

Regioonide Komitee arvamus teemal M-tervis

80

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | REGIOONIDE KOMITEE |
| 2015/C 019/18 | Regioonide Komitee arvamus teemal Mahepõllumajandusliku tootmise meetmepakett | 84 |

III   Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

2015/C 019/18

Regioonide Komitee arvamus teemal Mahepõllumajandusliku tootmise meetmepakett

84

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Täiskogu 109. istungjärk 3.–4. detsembril 2014

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/1

---

Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa Komisjoni teatise „Investeerimiskava Euroopa jaoks” kohta

(2015/C 019/01)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks”,

| 1. | tervitab asjaolu, et komisjoni uus koosseis on asetanud majanduskasvu ja töökohtadesse investeerimise oma tegevuskava keskmesse, ja rõhutab Regioonide Komitee valmisolekut teha koostööd Euroopa Liidu institutsioonidega, iseäranis Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispangaga, et tagada vajalik poliitiline vastutus selle kava õnnestumise eest, milles suurendatud investeeringud on kombineeritud struktuurireformidega; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et komisjoni uus koosseis on asetanud majanduskasvu ja töökohtadesse investeerimise oma tegevuskava keskmesse, ja rõhutab Regioonide Komitee valmisolekut teha koostööd Euroopa Liidu institutsioonidega, iseäranis Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispangaga, et tagada vajalik poliitiline vastutus selle kava õnnestumise eest, milles suurendatud investeeringud on kombineeritud struktuurireformidega;

| 2. | tervitab asjaolu, et kavandatud investeerimiskavas tunnustatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamisele suunatud investeeringutes, arvestades, et riigi tasandist madalama tasandi valitsused viisid 2013. aastal ellu umbes 55 % kõigist EL 28 avaliku sektori investeeringutest (1); |
| --- | --- |

2.

tervitab asjaolu, et kavandatud investeerimiskavas tunnustatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamisele suunatud investeeringutes, arvestades, et riigi tasandist madalama tasandi valitsused viisid 2013. aastal ellu umbes 55 % kõigist EL 28 avaliku sektori investeeringutest (1);

| 3. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon tunnistas praegust märkimisväärset alarahastamist: investeeringute praegune määr on 230–370 miljardit eurot alla keskmise aastas; |
| --- | --- |

3.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon tunnistas praegust märkimisväärset alarahastamist: investeeringute praegune määr on 230–370 miljardit eurot alla keskmise aastas;

| 4. | toonitab, et investeerimiskava peaks olema ELi sellise ulatuslikuma investeerimiskava alguseks, mis oleks tihedas seoses strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisega ja seotud regulatiivse koormuse kõrvaldamisega; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et investeerimiskava peaks olema ELi sellise ulatuslikuma investeerimiskava alguseks, mis oleks tihedas seoses strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisega ja seotud regulatiivse koormuse kõrvaldamisega;

| 5. | soovitab kasutada makromajandusliku järelevalve kriteeriumina konkreetse liikmesriigi investeerimismäära; |
| --- | --- |

5.

soovitab kasutada makromajandusliku järelevalve kriteeriumina konkreetse liikmesriigi investeerimismäära;

Rahastamisvahendite vabastamine ergutamaks investeeringuid ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil

| 6. | toonitab, et avaliku sektori investeeringud peavad olema vastavuses valitsemissektori võla jätkusuutlikkusega. Komitee rõhutab, et kvaliteetsed avaliku sektori investeeringud on erainvesteeringute stiimul ja sageli ka eeltingimus, samuti seda, et nende taaskäivitamise eesmärk peab olema luua soodsat mõju, mis viiks riigivõla osakaalu vähenemiseni SKPst; |
| --- | --- |

6.

toonitab, et avaliku sektori investeeringud peavad olema vastavuses valitsemissektori võla jätkusuutlikkusega. Komitee rõhutab, et kvaliteetsed avaliku sektori investeeringud on erainvesteeringute stiimul ja sageli ka eeltingimus, samuti seda, et nende taaskäivitamise eesmärk peab olema luua soodsat mõju, mis viiks riigivõla osakaalu vähenemiseni SKPst;

| 7. | kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles vastama positiivselt üleskutsele osaleda vabatahtlikult Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondis; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles vastama positiivselt üleskutsele osaleda vabatahtlikult Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondis;

| 8. | toetab komisjoni ettepanekut vabastada avaliku sektori investeeringud, millega toetatakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames rahastatavaid projekte, eelarvepuudujäägi arvutamisest vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile; |
| --- | --- |

8.

toetab komisjoni ettepanekut vabastada avaliku sektori investeeringud, millega toetatakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames rahastatavaid projekte, eelarvepuudujäägi arvutamisest vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile;

| 9. | on seisukohal, et kõnealune vabastus on kooskõlas Regioonide Komitee nõudmisega, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riiklik kaasrahastamine jäetaks stabiilsuse ja kasvu pakti eelarvepuudujäägi arvutamisest välja, ning palub Euroopa Komisjonil seepärast hinnata selle nõudmise teostatavust; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et kõnealune vabastus on kooskõlas Regioonide Komitee nõudmisega, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riiklik kaasrahastamine jäetaks stabiilsuse ja kasvu pakti eelarvepuudujäägi arvutamisest välja, ning palub Euroopa Komisjonil seepärast hinnata selle nõudmise teostatavust;

| 10. | toetab komisjoni hinnangut, et piirkondlikke omavalitsusi rahaliselt ja projektipõhiselt kaasamata ei saavuta investeerimiskava asjakohast võimendavat mõju reaalmajandusele; |
| --- | --- |

10.

toetab komisjoni hinnangut, et piirkondlikke omavalitsusi rahaliselt ja projektipõhiselt kaasamata ei saavuta investeerimiskava asjakohast võimendavat mõju reaalmajandusele;

| 11. | kahtleb, kas kavandatud finantsvõimenduse määra 1:15 on võimalik saavutada kogu ELis, võttes arvesse, et mõnes vähem arenenud piirkonnas ei ole tugevat erasektorit, mis võiks kindlustada projektide täiendava rahastamise; |
| --- | --- |

11.

kahtleb, kas kavandatud finantsvõimenduse määra 1:15 on võimalik saavutada kogu ELis, võttes arvesse, et mõnes vähem arenenud piirkonnas ei ole tugevat erasektorit, mis võiks kindlustada projektide täiendava rahastamise;

| 12. | tervitab komisjoni teadaannet, et uus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond luuakse täienduseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele. Komitee toonitab, et tuleb vältida Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide igasugust kattumist ning soovib selgitust nende investeerimisfondide vajaliku vastastikuse täiendavuse kohta, kaasa arvatud finantsvahendite kasutamine; |
| --- | --- |

12.

tervitab komisjoni teadaannet, et uus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond luuakse täienduseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele. Komitee toonitab, et tuleb vältida Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide igasugust kattumist ning soovib selgitust nende investeerimisfondide vajaliku vastastikuse täiendavuse kohta, kaasa arvatud finantsvahendite kasutamine;

| 13. | nõuab juurdepääsu võimaldamist väikesemahuliste projektide jaoks, millega antakse panus töökohtade loomisse kohalikul tasandil, ning rõhutab vajadust linna- ja maapiirkondade tasakaalustatud investeerimiskava järele; |
| --- | --- |

13.

nõuab juurdepääsu võimaldamist väikesemahuliste projektide jaoks, millega antakse panus töökohtade loomisse kohalikul tasandil, ning rõhutab vajadust linna- ja maapiirkondade tasakaalustatud investeerimiskava järele;

| 14. | rõhutab, et sellel paketil ei tohi olla mingit negatiivset mõju praeguste programmide COSME ja „Horisont 2020” raames käivitatud või kavandatud projektidele; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et sellel paketil ei tohi olla mingit negatiivset mõju praeguste programmide COSME ja „Horisont 2020” raames käivitatud või kavandatud projektidele;

| 15. | on seisukohal, et kapitalisüstid ei tohiks keskenduda ainult kvantitatiivsele võimendamisele üldiselt, vaid ka kvaliteeti investeerimisele sellistes valdkondades nagu haridus, koolitus, teadusuuringud, transport, taristu, tervishoid, energiatõhusus, säästev areng, mis suurendavad majanduskasvu potentsiaali; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et kapitalisüstid ei tohiks keskenduda ainult kvantitatiivsele võimendamisele üldiselt, vaid ka kvaliteeti investeerimisele sellistes valdkondades nagu haridus, koolitus, teadusuuringud, transport, taristu, tervishoid, energiatõhusus, säästev areng, mis suurendavad majanduskasvu potentsiaali;

Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmepositsioon oluliste investeerimisprojektide kaasrahastamisel

| 16. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle teha koostööd kõigi avaliku ja erasektori sidusrühmadega piirkondlikul tasandil, et lihtsustada oluliste investeerimisprojektide elluviimist ja tagada sidusrühmade juurdepääs asjakohastele rahastamisallikatele. Komitee rõhutab, et avaliku ja erasektori partnerlused võivad olla konkurentsivõimelised, kuid vajavad selgelt määratletud valdkondi ja kokkulepitud eesmärke. Komitee kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt läbipaistvust projektide valikul, kaasates kõnealusesse protsessi ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle teha koostööd kõigi avaliku ja erasektori sidusrühmadega piirkondlikul tasandil, et lihtsustada oluliste investeerimisprojektide elluviimist ja tagada sidusrühmade juurdepääs asjakohastele rahastamisallikatele. Komitee rõhutab, et avaliku ja erasektori partnerlused võivad olla konkurentsivõimelised, kuid vajavad selgelt määratletud valdkondi ja kokkulepitud eesmärke. Komitee kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt läbipaistvust projektide valikul, kaasates kõnealusesse protsessi ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 17. | rõhutab, et investeerimispaketi rakendamisel on vaja riiklike ja piirkondlike arengupankade tugevamat osalust; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et investeerimispaketi rakendamisel on vaja riiklike ja piirkondlike arengupankade tugevamat osalust;

| 18. | soovitab arvestada kavandatud investeerimisprojektide hindamisel riiklikke investeeringuid käsitlevaid OECD põhimõtteid; |
| --- | --- |

18.

soovitab arvestada kavandatud investeerimisprojektide hindamisel riiklikke investeeringuid käsitlevaid OECD põhimõtteid;

| 19. | toetab ideed luua investeerimisalase nõustamise keskne kontaktpunkt („Hub”), mille abil tagada üleeuroopaliste prioriteetide seadmine. Komitee toonitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust luua ühendus projektide edendajate, investorite ja riiklike haldusasutuste vahel, et lihtsustada olulisi investeerimisprojekte ja tagada õigete projektide juurdepääs asjakohastele rahastamisallikatele; |
| --- | --- |

19.

toetab ideed luua investeerimisalase nõustamise keskne kontaktpunkt („Hub”), mille abil tagada üleeuroopaliste prioriteetide seadmine. Komitee toonitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust luua ühendus projektide edendajate, investorite ja riiklike haldusasutuste vahel, et lihtsustada olulisi investeerimisprojekte ja tagada õigete projektide juurdepääs asjakohastele rahastamisallikatele;

| 20. | tervitab investeerimiskava algatust toetada VKEde riski rahastamist. Ent kuna VKEd on teadaolevalt majandusliku ja finantsilise ebastabiilsuse tingimustes kõige haavatavamad ettevõtted, peaks toetuse tagama täielikult Euroopa Investeerimispank ja mitte turuhinna alusel. Komitee rõhutab, et ka väikestel ja mikroettevõtjatel peab olema juurdepääs riski rahastamiseks antavale toetusele, ning väljendab muret selle pärast, et keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete laia määratluse tõttu võivad toetusest kasu saada peamiselt suuremad keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted; |
| --- | --- |

20.

tervitab investeerimiskava algatust toetada VKEde riski rahastamist. Ent kuna VKEd on teadaolevalt majandusliku ja finantsilise ebastabiilsuse tingimustes kõige haavatavamad ettevõtted, peaks toetuse tagama täielikult Euroopa Investeerimispank ja mitte turuhinna alusel. Komitee rõhutab, et ka väikestel ja mikroettevõtjatel peab olema juurdepääs riski rahastamiseks antavale toetusele, ning väljendab muret selle pärast, et keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete laia määratluse tõttu võivad toetusest kasu saada peamiselt suuremad keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted;

| 21. | toetab algatust korraldada piirkondlikul tasandil „Euroopasse investeerimise” seminare ning kinnitab oma valmisolekut anda oma eksperditeadmiste näol panus nende edusse; |
| --- | --- |

21.

toetab algatust korraldada piirkondlikul tasandil „Euroopasse investeerimise” seminare ning kinnitab oma valmisolekut anda oma eksperditeadmiste näol panus nende edusse;

Tõhusam tegutsemiskeskkond avalikele haldusasutustele investeeringute rakendamisel

| 22. | toonitab, et ulatuslikumate erainvesteeringute suurim takistus on sageli kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkus ja võime määrata kindlaks ja valmistada ette sobivaid projekte. Komitee märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad kava rakendamisetapis silmitsi seista täiendava finantsilise halduskoormusega. Komitee rõhutab, kuivõrd oluline on teha õiguslike ja muude takistuste kindlakstegemisel koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, arvestades, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rakendavad ligikaudu 70 % ELi otsustest; |
| --- | --- |

22.

toonitab, et ulatuslikumate erainvesteeringute suurim takistus on sageli kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkus ja võime määrata kindlaks ja valmistada ette sobivaid projekte. Komitee märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad kava rakendamisetapis silmitsi seista täiendava finantsilise halduskoormusega. Komitee rõhutab, kuivõrd oluline on teha õiguslike ja muude takistuste kindlakstegemisel koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, arvestades, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rakendavad ligikaudu 70 % ELi otsustest;

| 23. | rõhutab seepärast vajadust sihipärasema tehnilise abi järele, toetamaks riigi tasandist madalama tasandi avalike haldusasutuste haldussuutlikkust, et tulla tõhusalt toime investeerimiskliima parandamisele suunatud struktuurireformidega; |
| --- | --- |

23.

rõhutab seepärast vajadust sihipärasema tehnilise abi järele, toetamaks riigi tasandist madalama tasandi avalike haldusasutuste haldussuutlikkust, et tulla tõhusalt toime investeerimiskliima parandamisele suunatud struktuurireformidega;

| 24. | kutsub üles kasutama lihtsustatud menetlusi, mis võimaldavad projektide õigeaegset kinnitamist, et vältida mis tahes hilinemisi investeerimiskava rakendamisel; |
| --- | --- |

24.

kutsub üles kasutama lihtsustatud menetlusi, mis võimaldavad projektide õigeaegset kinnitamist, et vältida mis tahes hilinemisi investeerimiskava rakendamisel;

| 25. | jagab seisukohta, et riigihankeid, sealhulgas innovaatilisi partnerlusi käsitlevate ELi eeskirjade tõhus ja õigeaegne riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmine ja e-riigihanke vahendite edendamine aitavad parandada investeerimistingimusi. Siinkohal rõhutab komitee, et paljudel hankijatel puuduvad praegu vahendid elektrooniliste arvete töötlemiseks ning seega peaksid mitmed liikmesriigid suunama meetmeid asjakohaste IT-süsteemide väljatöötamisele ja lahenduste leidmisele praeguse lõhe kaotamiseks; |
| --- | --- |

25.

jagab seisukohta, et riigihankeid, sealhulgas innovaatilisi partnerlusi käsitlevate ELi eeskirjade tõhus ja õigeaegne riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmine ja e-riigihanke vahendite edendamine aitavad parandada investeerimistingimusi. Siinkohal rõhutab komitee, et paljudel hankijatel puuduvad praegu vahendid elektrooniliste arvete töötlemiseks ning seega peaksid mitmed liikmesriigid suunama meetmeid asjakohaste IT-süsteemide väljatöötamisele ja lahenduste leidmisele praeguse lõhe kaotamiseks;

| 26. | võtab endale kohustuse anda panus investeerimiskava rakendamise määruse eelnõusse, mille komisjon kavatseb vastu võtta 2015. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

26.

võtab endale kohustuse anda panus investeerimiskava rakendamise määruse eelnõusse, mille komisjon kavatseb vastu võtta 2015. aasta jaanuaris;

| 27. | teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Ülemkogu eesistujale. |
| --- | --- |

27.

teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Ülemkogu eesistujale.

Brüssel, 4. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu – COM(2014) 473 final

1

---

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 109. istungjärk 3.–4. detsembril 2014

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/4

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Avaliku sektori kulutuste tõhususe parandamine ELi tegevusega hõlmatud valdkondades”

(2015/C 019/02)

| Raportöör | Catiuscia Marini (IT/PES), Umbria maakonna valitsuse juht |
| --- | --- |
| Viitedokument | |

Raportöör

Catiuscia Marini (IT/PES), Umbria maakonna valitsuse juht

Viitedokument

I   ÜLDISED MÄRKUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | rõhutab, et jätkuv finants-, majandus- ja sotsiaalkriis muudab reaalmajanduse rahastamise tingimusi kardinaalselt. Sellest tulenevalt muutub üha olulisemaks avaliku ja erasektori investeeringute toetamine pikas perspektiivis. Avaliku sektori investeeringud võivad lisaks erainvesteeringute toetamisele olla sageli ka nende eeltingimuseks, sest neil võib olla suur tähtsus konkreetses piirkonnas toimiva majanduse jaoks asjakohaste struktuuriliste tingimuste kehtestamisel ja nad võivad vastutsükliliselt toimida negatiivsete majandustingimuste perioodil. Lisaks erainvesteeringute täiendamisele võivad avaliku sektori investeeringud aidata saavutada üldist huvi pakkuvaid eesmärke valdkondades (nt haridus, koolitus, teadusuuringud, taristu, tervishoid, keskkond jne), kus avalikku sekkumist on vaja, kuna ühiskonna üldine kasu ei kattu erainvesteeringute mustriga; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et jätkuv finants-, majandus- ja sotsiaalkriis muudab reaalmajanduse rahastamise tingimusi kardinaalselt. Sellest tulenevalt muutub üha olulisemaks avaliku ja erasektori investeeringute toetamine pikas perspektiivis. Avaliku sektori investeeringud võivad lisaks erainvesteeringute toetamisele olla sageli ka nende eeltingimuseks, sest neil võib olla suur tähtsus konkreetses piirkonnas toimiva majanduse jaoks asjakohaste struktuuriliste tingimuste kehtestamisel ja nad võivad vastutsükliliselt toimida negatiivsete majandustingimuste perioodil. Lisaks erainvesteeringute täiendamisele võivad avaliku sektori investeeringud aidata saavutada üldist huvi pakkuvaid eesmärke valdkondades (nt haridus, koolitus, teadusuuringud, taristu, tervishoid, keskkond jne), kus avalikku sekkumist on vaja, kuna ühiskonna üldine kasu ei kattu erainvesteeringute mustriga;

| 2. | märgib, et ajal mil ülemaailmsed otseinvesteeringud kasvavad peaaegu kahekohaliste numbritega (1), kahanevad erainvesteeringud Euroopa Liidus. Samas pakuvad praegused äärmiselt madalad reaalintressimäärad erasektorile vähe stiimuleid avaliku sektori investeeringuid lühiajaliselt toetada. Seepärast on tähtis luua soodsad tingimused erainvesteeringute stimuleerimiseks, tõstes samas avaliku sektori investeeringute taset, kvaliteeti ja tulemuslikkust, et kompenseerida eranõudluse puudumine avaliku nõudlusega; |
| --- | --- |

2.

märgib, et ajal mil ülemaailmsed otseinvesteeringud kasvavad peaaegu kahekohaliste numbritega (1), kahanevad erainvesteeringud Euroopa Liidus. Samas pakuvad praegused äärmiselt madalad reaalintressimäärad erasektorile vähe stiimuleid avaliku sektori investeeringuid lühiajaliselt toetada. Seepärast on tähtis luua soodsad tingimused erainvesteeringute stimuleerimiseks, tõstes samas avaliku sektori investeeringute taset, kvaliteeti ja tulemuslikkust, et kompenseerida eranõudluse puudumine avaliku nõudlusega;

| 3. | toonitab, et Rahvusvahelise Valuutafondi 2014. aasta maailmamajanduse väljavaate oktoobrinumbris (2) märgitakse, et selgelt määratletud taristuvajaduste ja tõhusate avaliku sektori investeerimisprotsessidega majandustes ning majandusliku loiduse ja leebe rahapoliitika tingimustes on tungivalt vaja suurendada riiklikke taristuinvesteeringuid; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et Rahvusvahelise Valuutafondi 2014. aasta maailmamajanduse väljavaate oktoobrinumbris (2) märgitakse, et selgelt määratletud taristuvajaduste ja tõhusate avaliku sektori investeerimisprotsessidega majandustes ning majandusliku loiduse ja leebe rahapoliitika tingimustes on tungivalt vaja suurendada riiklikke taristuinvesteeringuid;

| 4. | toob välja, et aastatel 2008–2013 vähenesid Euroopa Liidus avaliku sektori investeeringud reaalselt 20 %. Komitee tunnistab, et riiklike investeeringute alakasutamine algas enne kriisi ja olukord on seejärel märkimisväärselt halvenenud. Lisaks piirati kriisi ajal avaliku sektori investeeringuid veelgi pankade rekapitaliseerimiseks tehtava riikliku sekkumise raames. Esmajoones oli seda vaja leevendamaks tagajärgi, mis tulenesid eraisikute üleinvesteerimisest kinnisvarasse mitmes euroala riigis. Komisjoni viimaste, 2013.–2014. aastaks esitatud prognooside kohaselt saavutavad EL 27-s avaliku sektori investeeringud 2014. aastal ajaloolisse madalseisu, nagu see juhtus 2013. aastal erasektoris (3); |
| --- | --- |

4.

toob välja, et aastatel 2008–2013 vähenesid Euroopa Liidus avaliku sektori investeeringud reaalselt 20 %. Komitee tunnistab, et riiklike investeeringute alakasutamine algas enne kriisi ja olukord on seejärel märkimisväärselt halvenenud. Lisaks piirati kriisi ajal avaliku sektori investeeringuid veelgi pankade rekapitaliseerimiseks tehtava riikliku sekkumise raames. Esmajoones oli seda vaja leevendamaks tagajärgi, mis tulenesid eraisikute üleinvesteerimisest kinnisvarasse mitmes euroala riigis. Komisjoni viimaste, 2013.–2014. aastaks esitatud prognooside kohaselt saavutavad EL 27-s avaliku sektori investeeringud 2014. aastal ajaloolisse madalseisu, nagu see juhtus 2013. aastal erasektoris (3);

| 5. | toetab seepärast suuremat üksmeelt selles osas, et jätkusuutliku majanduskasvu taastamine ELis osutub võimatuks, kui ei stimuleerita majanduskasvu soodustavaid investeeringuid (4). Majanduskasvu soodustavate investeeringute stimuleerimine on tähtis, sest nende mitmekordistav fiskaalpoliitiline mõju on suurim, st ergutav mõju reaalsele SKP kasvule võrreldes muud liiki kuludega, nagu valitsussektori tarbimine, sotsiaalsed siirded, käibemaksu kärped või töötajate sotsiaalkindlustusmaksete suurendamine (5); |
| --- | --- |

5.

toetab seepärast suuremat üksmeelt selles osas, et jätkusuutliku majanduskasvu taastamine ELis osutub võimatuks, kui ei stimuleerita majanduskasvu soodustavaid investeeringuid (4). Majanduskasvu soodustavate investeeringute stimuleerimine on tähtis, sest nende mitmekordistav fiskaalpoliitiline mõju on suurim, st ergutav mõju reaalsele SKP kasvule võrreldes muud liiki kuludega, nagu valitsussektori tarbimine, sotsiaalsed siirded, käibemaksu kärped või töötajate sotsiaalkindlustusmaksete suurendamine (5);

| 6. | osutab, et kvaliteetsete avaliku sektori investeeringute püsiv madalseis võib veelgi süvendada Euroopa Komisjoni ühtekuuluvust käsitlevas kuuendas aruandes analüüsitud ühtekuuluvuse ja lähenemise eraldusjooni; |
| --- | --- |

6.

osutab, et kvaliteetsete avaliku sektori investeeringute püsiv madalseis võib veelgi süvendada Euroopa Komisjoni ühtekuuluvust käsitlevas kuuendas aruandes analüüsitud ühtekuuluvuse ja lähenemise eraldusjooni;

| 7. | juhib siiski tähelepanu asjaolule, et nii mõne liikmesriigi suur võlakoormus kui ka kriisist põhjustatud kulude suurenemine sotsiaalteenustele ja kapitalisiirded ettevõtetesse vähendavad avaliku sektori investeeringute fiskaalpoliitilist manööverdamisruumi; |
| --- | --- |

7.

juhib siiski tähelepanu asjaolule, et nii mõne liikmesriigi suur võlakoormus kui ka kriisist põhjustatud kulude suurenemine sotsiaalteenustele ja kapitalisiirded ettevõtetesse vähendavad avaliku sektori investeeringute fiskaalpoliitilist manööverdamisruumi;

| 8. | märgib, et avaliku sektori rahalise olukorra halvenemine ja 2010. aasta lõpust rakendatavad riigieelarve konsolideerimise meetmed on põhjustanud märkimisväärseid muutusi mitme liikmesriigi avaliku sektori kulude struktuuris. Eelkõige on riigieelarve konsolideerimise meetmete osana ebaproportsionaalselt vähendatud majanduskasvu soodustavaid kulutusi ja EL 27-s on need aastatel 2008–2012 vähenenud 36,7 %-lt 35,6 %-le (6); |
| --- | --- |

8.

märgib, et avaliku sektori rahalise olukorra halvenemine ja 2010. aasta lõpust rakendatavad riigieelarve konsolideerimise meetmed on põhjustanud märkimisväärseid muutusi mitme liikmesriigi avaliku sektori kulude struktuuris. Eelkõige on riigieelarve konsolideerimise meetmete osana ebaproportsionaalselt vähendatud majanduskasvu soodustavaid kulutusi ja EL 27-s on need aastatel 2008–2012 vähenenud 36,7 %-lt 35,6 %-le (6);

| 9. | kordab, et avaliku sektori investeeringutes on võtmeroll riigi tasandist madalamatel valitsustasanditel, sest nemad viisid 2013. aastal ellu umbes 55 % kõigist EL 28 avaliku sektori investeeringutest. Ent riigi tasandist madalamate valitsustasandite investeeringute osa on kahanenud 2,2 %-lt EL 27 SKPst (1995. aastal) 1,8 %-le 2013. aastal, kusjuures pärast 2010. aastat on toimunud pidev langus (7). Langus on suures osas tingitud laenutingimuste halvenemisest. Reeglite kehtestamine riigi tasandist madalamate valitsustasandite laenamisele või olemasolevate eeskirjade karmistamine riigieelarve konsolideerimise meetmena on paljudes OECD riikides riigivõla piiramiseks sageli vajalik, kuid toob endaga kaasa ka nende investeerimisvõime edasise vähenemise; |
| --- | --- |

9.

kordab, et avaliku sektori investeeringutes on võtmeroll riigi tasandist madalamatel valitsustasanditel, sest nemad viisid 2013. aastal ellu umbes 55 % kõigist EL 28 avaliku sektori investeeringutest. Ent riigi tasandist madalamate valitsustasandite investeeringute osa on kahanenud 2,2 %-lt EL 27 SKPst (1995. aastal) 1,8 %-le 2013. aastal, kusjuures pärast 2010. aastat on toimunud pidev langus (7). Langus on suures osas tingitud laenutingimuste halvenemisest. Reeglite kehtestamine riigi tasandist madalamate valitsustasandite laenamisele või olemasolevate eeskirjade karmistamine riigieelarve konsolideerimise meetmena on paljudes OECD riikides riigivõla piiramiseks sageli vajalik, kuid toob endaga kaasa ka nende investeerimisvõime edasise vähenemise;

| 10. | rõhutab, et ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 kohaselt on liikmesriigid vastutavad valitsussektori (sh kõik valitsustasandid) eelarvepuudujäägi eest. Samas aga mõjutavad ELi eelarve-eeskirjad Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi väga erinevalt. Mõju sõltub: i) sellest, kuidas liikmesriigid on võtnud ELi eelarve-eeskirjad üle riiklikesse õigusaktidesse, ii) eelarve detsentraliseerimise määrast liikmesriigis, iii) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuste ulatusest ja iv) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalisest olukorrast, mis võib ka liikmesriigi sees suuresti erineda; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 kohaselt on liikmesriigid vastutavad valitsussektori (sh kõik valitsustasandid) eelarvepuudujäägi eest. Samas aga mõjutavad ELi eelarve-eeskirjad Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi väga erinevalt. Mõju sõltub: i) sellest, kuidas liikmesriigid on võtnud ELi eelarve-eeskirjad üle riiklikesse õigusaktidesse, ii) eelarve detsentraliseerimise määrast liikmesriigis, iii) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuste ulatusest ja iv) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalisest olukorrast, mis võib ka liikmesriigi sees suuresti erineda;

| 11. | toonitab, et ehkki avaliku sektori investeeringuid tajutakse kaudselt makromajanduslike nõuete kaudu, mis on sätestatud stabiilsuse ja kasvu paktis: eelarvepuudujääk peab jääma vastavalt alla 3 % ja võlg alla 60 % SKP-st, siis ELi lepingutes sisalduv ainus konkreetne viide avaliku sektori investeeringutele on esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kontekstis, kus puudub eristamine eri liiki kulude vahel. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikes 3 sätestatakse tõepoolest, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käivitamisele eelnevas ettekandes võetakse „arvesse ka seda, kas eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid”. Menetlusi käsitlevas määruses esitatud asjassepuutuvate tegurite loetelus sisaldub „esmaste jooksvate ja kapitalikulude areng,/–-/ELi üldist majanduskasvustrateegiat käsitlevate poliitikasuundumuste rakendamine ning riigi rahanduse üldine kvaliteet”; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et ehkki avaliku sektori investeeringuid tajutakse kaudselt makromajanduslike nõuete kaudu, mis on sätestatud stabiilsuse ja kasvu paktis: eelarvepuudujääk peab jääma vastavalt alla 3 % ja võlg alla 60 % SKP-st, siis ELi lepingutes sisalduv ainus konkreetne viide avaliku sektori investeeringutele on esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kontekstis, kus puudub eristamine eri liiki kulude vahel. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikes 3 sätestatakse tõepoolest, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käivitamisele eelnevas ettekandes võetakse „arvesse ka seda, kas eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid”. Menetlusi käsitlevas määruses esitatud asjassepuutuvate tegurite loetelus sisaldub „esmaste jooksvate ja kapitalikulude areng,/–-/ELi üldist majanduskasvustrateegiat käsitlevate poliitikasuundumuste rakendamine ning riigi rahanduse üldine kvaliteet”;

| 12. | märgib, et seni ei ole loodud ELi strateegiat avaliku sektori investeeringute kohta ja et Euroopa Komisjon piirdub enamasti mittesiduvate soovituste esitamisega liikmesriikidele: „Majanduskasvu saab edendada usaldusväärse ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise abil, millega parandatakse maksustruktuuri ja samuti riiklike kulutuste kvaliteeti./–-/liikmesriigid [peaksid] püüdma hoida piisavat eelarve konsolideerimise tempot, säilitades samaaegselt investeeringud, mille abil tahetakse saavutada majanduskasvu ja töökohtade strateegias „Euroopa 2020” püstitatud eesmärke” (8). Soovitust täpsustati veelgi 2013. aasta majanduskasvu analüüsis, milles toonitatakse, et: „Prioriteetseks tuleks pidada ja tugevdada investeerimist haridusse, innovatsiooni ja energeetikasse, tagades samal ajal selliste kulude tõhususe”. Komitee nõuab, et kõik Euroopa strateegiad oleksid ranges kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

12.

märgib, et seni ei ole loodud ELi strateegiat avaliku sektori investeeringute kohta ja et Euroopa Komisjon piirdub enamasti mittesiduvate soovituste esitamisega liikmesriikidele: „Majanduskasvu saab edendada usaldusväärse ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise abil, millega parandatakse maksustruktuuri ja samuti riiklike kulutuste kvaliteeti./–-/liikmesriigid [peaksid] püüdma hoida piisavat eelarve konsolideerimise tempot, säilitades samaaegselt investeeringud, mille abil tahetakse saavutada majanduskasvu ja töökohtade strateegias „Euroopa 2020” püstitatud eesmärke” (8). Soovitust täpsustati veelgi 2013. aasta majanduskasvu analüüsis, milles toonitatakse, et: „Prioriteetseks tuleks pidada ja tugevdada investeerimist haridusse, innovatsiooni ja energeetikasse, tagades samal ajal selliste kulude tõhususe”. Komitee nõuab, et kõik Euroopa strateegiad oleksid ranges kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega;

| 13. | tervitab asjaolu, et 2014. aasta riigipõhistes soovitustes pannakse tugevamat rõhku majanduskasvu edendamise pikaajalistele meetmetele ja tunnistatakse, et lühiajalised eelarve konsolideerimise meetmed peavad –tasakaalus poliitikavalikute näol – käima käsi-käes pikaajaliste investeeringutega majanduskasvu ja töökohtadesse. Riigipõhistes soovitustes viidatakse sageli teadusuuringutele ja innovatsioonile, teadmistele, haridusele, VKEde turule juurdepääsule (13 riiki), energeetikasektorile (12 riiki) ja transpordile ning lairibataristule (8 riiki) (9); |
| --- | --- |

13.

tervitab asjaolu, et 2014. aasta riigipõhistes soovitustes pannakse tugevamat rõhku majanduskasvu edendamise pikaajalistele meetmetele ja tunnistatakse, et lühiajalised eelarve konsolideerimise meetmed peavad –tasakaalus poliitikavalikute näol – käima käsi-käes pikaajaliste investeeringutega majanduskasvu ja töökohtadesse. Riigipõhistes soovitustes viidatakse sageli teadusuuringutele ja innovatsioonile, teadmistele, haridusele, VKEde turule juurdepääsule (13 riiki), energeetikasektorile (12 riiki) ja transpordile ning lairibataristule (8 riiki) (9);

| 14. | tuletab meelde, et 28.–29. juunil 2012. aastal riigipeade ja valitsusjuhtide poolt vastuvõetud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes sedastatakse, et „erilist tähelepanu tuleb pöörata investeeringutele tulevikule suunatud valdkondadesse, mis on otse seotud majanduse kasvupotentsiaaliga, ning pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamisele. Komisjon jälgib rangete eelarvepiirangute mõju majanduskasvu soodustavatele riiklikele kulutustele ja investeeringutele. Komisjon esitab aruanded riiklike kulutuste kvaliteedi ja nende võimalike meetmete ulatuse kohta, mida võetakse ELi ja riiklike eelarveraamistike raames”. Neile volitustele reageeris Euroopa Komisjon üsnagi akadeemilise panusega, millel ei olnud ei kohast õiguslikku staatust ega esitatud selles ühtegi poliitikasoovitust (10); |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et 28.–29. juunil 2012. aastal riigipeade ja valitsusjuhtide poolt vastuvõetud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes sedastatakse, et „erilist tähelepanu tuleb pöörata investeeringutele tulevikule suunatud valdkondadesse, mis on otse seotud majanduse kasvupotentsiaaliga, ning pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamisele. Komisjon jälgib rangete eelarvepiirangute mõju majanduskasvu soodustavatele riiklikele kulutustele ja investeeringutele. Komisjon esitab aruanded riiklike kulutuste kvaliteedi ja nende võimalike meetmete ulatuse kohta, mida võetakse ELi ja riiklike eelarveraamistike raames”. Neile volitustele reageeris Euroopa Komisjon üsnagi akadeemilise panusega, millel ei olnud ei kohast õiguslikku staatust ega esitatud selles ühtegi poliitikasoovitust (10);

| 15. | on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu 2012. aasta detsembri järeldustes esitatud soovitust kasutada „stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate meetmete raames/–-/ELi olemasoleva fiskaalraamistiku pakutavaid võimalusi, et vajadus tulutoovate avaliku sektori investeeringute järele oleks tasakaalus fiskaaldistsipliini eesmärkidega” (11) ei ole järgitud, ent see on jätkuvalt äärmiselt aktuaalne. Seda rõhutas 22. augustil 2014 ka EKP president, kelle sõnul on euroala 2010. aastast alates pidanud taluma vähem kättesaadavat ja tõhusat eelarvepoliitikat, eriti võrrelduna teiste arenenud majandusega riikidega. Poliitikale tuleks üldiselt kasuks, kui eelarvepoliitikal oleks rahapoliitika kõrval olulisem roll. Ta leidis, et selleks on ruumi, kui arvesse võetakse erilist algolukorda ja õiguslikke piiranguid; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu 2012. aasta detsembri järeldustes esitatud soovitust kasutada „stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate meetmete raames/–-/ELi olemasoleva fiskaalraamistiku pakutavaid võimalusi, et vajadus tulutoovate avaliku sektori investeeringute järele oleks tasakaalus fiskaaldistsipliini eesmärkidega” (11) ei ole järgitud, ent see on jätkuvalt äärmiselt aktuaalne. Seda rõhutas 22. augustil 2014 ka EKP president, kelle sõnul on euroala 2010. aastast alates pidanud taluma vähem kättesaadavat ja tõhusat eelarvepoliitikat, eriti võrrelduna teiste arenenud majandusega riikidega. Poliitikale tuleks üldiselt kasuks, kui eelarvepoliitikal oleks rahapoliitika kõrval olulisem roll. Ta leidis, et selleks on ruumi, kui arvesse võetakse erilist algolukorda ja õiguslikke piiranguid;

| 16. | meenutab, et stabiilsuse ja kasvu pakt võimaldab paindlikku rakendamist erandlikes ja ajutistes tingimustes, mis on määratletud määruses 1177/2011, ning et komisjoni hinnangul pakub ELi eelarveraamistik piisavalt ruumi selleks, et vajadus tulutoovate avaliku sektori investeeringute järele oleks tasakaalus fiskaaldistsipliini eesmärkidega (12); |
| --- | --- |

16.

meenutab, et stabiilsuse ja kasvu pakt võimaldab paindlikku rakendamist erandlikes ja ajutistes tingimustes, mis on määratletud määruses 1177/2011, ning et komisjoni hinnangul pakub ELi eelarveraamistik piisavalt ruumi selleks, et vajadus tulutoovate avaliku sektori investeeringute järele oleks tasakaalus fiskaaldistsipliini eesmärkidega (12);

I   I POLIITILISED SOOVITUSED

| 17. | viitega Euroopa Ülemkogu 27. juuni 2014. aasta järeldustele, milles kinnitati, et „liit [peab] astuma julgeid samme majanduskasvu edendamiseks, investeeringute suurendamiseks, rohkemate ja paremate töökohtade loomiseks ning konkurentsivõime valdkonnas reformide ergutamiseks” ja et „selleks on vaja samuti kasutada parimal viisil ära paindlikkust, mida kätkevad endas olemasolevad stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjad”, palub, et komisjon avaldaks teatise selle kohta, kuidas ta kavatseb stabiilsuse ja kasvu pakti praegusi paindlikkussätteid rakendada, et edendada majanduskasvu ergutamiseks vajalikke avaliku sektori investeeringuid; |
| --- | --- |

17.

viitega Euroopa Ülemkogu 27. juuni 2014. aasta järeldustele, milles kinnitati, et „liit [peab] astuma julgeid samme majanduskasvu edendamiseks, investeeringute suurendamiseks, rohkemate ja paremate töökohtade loomiseks ning konkurentsivõime valdkonnas reformide ergutamiseks” ja et „selleks on vaja samuti kasutada parimal viisil ära paindlikkust, mida kätkevad endas olemasolevad stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjad”, palub, et komisjon avaldaks teatise selle kohta, kuidas ta kavatseb stabiilsuse ja kasvu pakti praegusi paindlikkussätteid rakendada, et edendada majanduskasvu ergutamiseks vajalikke avaliku sektori investeeringuid;

| 18. | meenutab, et tagamaks avaliku sektori investeeringute netosumma piisava ja jätkusuutliku taseme, tuleb vältida, et liikmesriigid eelarve kohandamise nõuete täitmisel kärbiksid investeerimiskulusid. Tegelikult näitavad kogemused, et kriisi tipphetkedel otsustasid valitsused kärpida pigem investeeringuid kui jooksavid kulusid. Ent on teada, et investeeringud on olulised tõhusate struktuurimeetmete käivitamiseks Euroopa piirkondades ja linnades, mis saavad toetust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, ja et sellise hoovata ei oleks võimalik tagada nende aktiivset ja kaasavat rolli strateegias „Euroopa 2020”; |
| --- | --- |

18.

meenutab, et tagamaks avaliku sektori investeeringute netosumma piisava ja jätkusuutliku taseme, tuleb vältida, et liikmesriigid eelarve kohandamise nõuete täitmisel kärbiksid investeerimiskulusid. Tegelikult näitavad kogemused, et kriisi tipphetkedel otsustasid valitsused kärpida pigem investeeringuid kui jooksavid kulusid. Ent on teada, et investeeringud on olulised tõhusate struktuurimeetmete käivitamiseks Euroopa piirkondades ja linnades, mis saavad toetust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, ja et sellise hoovata ei oleks võimalik tagada nende aktiivset ja kaasavat rolli strateegias „Euroopa 2020”;

| 19. | kordab oma toetust Euroopa Parlamendi üleskutsele arvata Euroopa Liidu partnerluslepingute alusel kaasrahastatavad investeeringud riikliku kaasrahastamise alt välja ning palub sellega seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi raames tehtud investeeringud stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjade alt välja jätta. Samuti märgib komitee, et kõik valitsustasandid peavad püüdma piirata oma tasandi võlga, et vähendada tagasimaksmise koormat tulevaste põlvkondade jaoks; |
| --- | --- |

19.

kordab oma toetust Euroopa Parlamendi üleskutsele arvata Euroopa Liidu partnerluslepingute alusel kaasrahastatavad investeeringud riikliku kaasrahastamise alt välja ning palub sellega seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi raames tehtud investeeringud stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjade alt välja jätta. Samuti märgib komitee, et kõik valitsustasandid peavad püüdma piirata oma tasandi võlga, et vähendada tagasimaksmise koormat tulevaste põlvkondade jaoks;

| 20. | väljendab muret seoses asjaoluga, et Eurostati uus arvepidamise süsteem ESA 2010, mis kehtib alates 2014. aasta septembrist, ei tee vahet kulude ja investeeringute vahel. Lisaks tähendab süsteemi ülevõtmine siseriiklikku õigusse teatud liikmesriikides seda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad rakendama maksimaalseid investeeringute ülemmäärasid elaniku kohta aastas. Niisugune ülemmäär takistab eelkõige teatud liikmesriikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide projektide puhul nõutavat kaasrahastamist. Lisaks ei luba selline ülemmäär omavalitsustel, kellel on varuks rahalisi vahendeid, käivitada suuri investeerimisprojekte, mis ei ole eelnimetatud fondidega seotud. Komitee nõuab seepärast, et komisjon esitaks aruande ESA 2010 rakendamise kohta; |
| --- | --- |

20.

väljendab muret seoses asjaoluga, et Eurostati uus arvepidamise süsteem ESA 2010, mis kehtib alates 2014. aasta septembrist, ei tee vahet kulude ja investeeringute vahel. Lisaks tähendab süsteemi ülevõtmine siseriiklikku õigusse teatud liikmesriikides seda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad rakendama maksimaalseid investeeringute ülemmäärasid elaniku kohta aastas. Niisugune ülemmäär takistab eelkõige teatud liikmesriikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide projektide puhul nõutavat kaasrahastamist. Lisaks ei luba selline ülemmäär omavalitsustel, kellel on varuks rahalisi vahendeid, käivitada suuri investeerimisprojekte, mis ei ole eelnimetatud fondidega seotud. Komitee nõuab seepärast, et komisjon esitaks aruande ESA 2010 rakendamise kohta;

| 21. | rõhutab, et kaasrahastamise väljaarvamine eelarvepuudujäägi arvestusest oleks erilise tähtsusega Euroopa programmide rakendamise kiirendamiseks ja hõlbustamiseks. Komitee rõhutab samuti, et selline väljaarvamine oleks oluline ka kriisist enim mõjutatud liikmesriikide jaoks, kes on saanud rahalist abi kas euroala-välistele riikidele ette nähtud maksebilansi mehhanismi programmi kaudu (Rumeenia, Läti ja Ungari) või euroala riikidele ette nähtud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu (Kreeka, Iirimaa ja Portugal) ning kelle struktuurifondide riiklikku kaasrahastamismäära on pärast 2011. aastat vähendatud. Kui kaasrahastamismäär puudujäägi arvestusest välja jätta, aitaks see muu hulgas hõlbustada ja muuta asjakohasemaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasrahastamist, mis omakorda võimaldaks ELi vahendeid hajutada, et saaks hõlmata rohkem projekte ja niisiis suurendada nende võimendavat mõju ja parandada avaliku sektori investeeringute tõhusust; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et kaasrahastamise väljaarvamine eelarvepuudujäägi arvestusest oleks erilise tähtsusega Euroopa programmide rakendamise kiirendamiseks ja hõlbustamiseks. Komitee rõhutab samuti, et selline väljaarvamine oleks oluline ka kriisist enim mõjutatud liikmesriikide jaoks, kes on saanud rahalist abi kas euroala-välistele riikidele ette nähtud maksebilansi mehhanismi programmi kaudu (Rumeenia, Läti ja Ungari) või euroala riikidele ette nähtud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu (Kreeka, Iirimaa ja Portugal) ning kelle struktuurifondide riiklikku kaasrahastamismäära on pärast 2011. aastat vähendatud. Kui kaasrahastamismäär puudujäägi arvestusest välja jätta, aitaks see muu hulgas hõlbustada ja muuta asjakohasemaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasrahastamist, mis omakorda võimaldaks ELi vahendeid hajutada, et saaks hõlmata rohkem projekte ja niisiis suurendada nende võimendavat mõju ja parandada avaliku sektori investeeringute tõhusust;

| 22. | võttes arvesse asjaolu, et ELi avaliku sektori investeeringute puhul ühtekuuluvuspoliitika raames on juba arvestatud avaliku sektori investeeringute diferentseeritud tõhususega temaatilise kontsentreerumise põhimõtte alusel (strateegia „Euroopa 2020” sihtotstarbelised kulud/kohandamine), esitab Euroopa Komisjonile küsimuse, miks ei võiks EL kaaluda võimalust rakendada sarnaseid hindamiskriteeriume liikmesriikide avaliku sektori kulutuste arvestamisel; |
| --- | --- |

22.

võttes arvesse asjaolu, et ELi avaliku sektori investeeringute puhul ühtekuuluvuspoliitika raames on juba arvestatud avaliku sektori investeeringute diferentseeritud tõhususega temaatilise kontsentreerumise põhimõtte alusel (strateegia „Euroopa 2020” sihtotstarbelised kulud/kohandamine), esitab Euroopa Komisjonile küsimuse, miks ei võiks EL kaaluda võimalust rakendada sarnaseid hindamiskriteeriume liikmesriikide avaliku sektori kulutuste arvestamisel;

| 23. | palub Euroopa Komisjonil esitada valge raamatu, milles tuuakse välja ELi tasandi avaliku sektori investeeringute tõhususe tüpoloogia avaliku sektori kulutuste aruandes vastatavalt selle pikaajalisele mõjule. Lõpuks võiks selline tüpoloogia päädida avaliku sektori investeeringute tõhususe kaalutud arvestusega eelarvepuudujäägi arvestamisel ja/või tegeliku makromajandusliku tsükli/konteksti parema arvessevõtmisega, et lõppude lõpuks viia sisse kuldne reegel, mis lubab avaliku sektori raamatupidamises eristada jooksvad kulud investeeringutest, vältimaks, et pikaajalist puhaskasu pakkuvate avaliku sektori investeeringute puhul võetakse arvestamisel aluseks üksnes nende lühiajalised negatiivsed „kulud”; |
| --- | --- |

23.

palub Euroopa Komisjonil esitada valge raamatu, milles tuuakse välja ELi tasandi avaliku sektori investeeringute tõhususe tüpoloogia avaliku sektori kulutuste aruandes vastatavalt selle pikaajalisele mõjule. Lõpuks võiks selline tüpoloogia päädida avaliku sektori investeeringute tõhususe kaalutud arvestusega eelarvepuudujäägi arvestamisel ja/või tegeliku makromajandusliku tsükli/konteksti parema arvessevõtmisega, et lõppude lõpuks viia sisse kuldne reegel, mis lubab avaliku sektori raamatupidamises eristada jooksvad kulud investeeringutest, vältimaks, et pikaajalist puhaskasu pakkuvate avaliku sektori investeeringute puhul võetakse arvestamisel aluseks üksnes nende lühiajalised negatiivsed „kulud”;

| 24. | kinnitab oma toetust soovitustele, mille Euroopa Parlament esitas 2012. aasta novembri resolutsioonis sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (13). Tunnistades praeguse majandus- ja rahanduskriisi pikaajalist mõju sotsiaalsete investeeringute kvantiteedile ja kvaliteedile Euroopas, kutsuti resolutsioonis üles uuendama sotsiaalinvesteeringute käsitust Euroopas. Euroopa Parlament tegi ettepaneku, et liikmesriigid kaaluksid laiendatud euroala pakti alusel sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe sõlmimist. Viimane kehtestaks strateegia „Euroopa 2020” tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkidega seotud investeerimiseesmärgid. Lisaks sellele nõuab komitee, et avaliku sektori investeeringute strateegia oleks suunatud keskkonnaalastele ja sotsiaalsetele eesmärkidele; |
| --- | --- |

24.

kinnitab oma toetust soovitustele, mille Euroopa Parlament esitas 2012. aasta novembri resolutsioonis sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (13). Tunnistades praeguse majandus- ja rahanduskriisi pikaajalist mõju sotsiaalsete investeeringute kvantiteedile ja kvaliteedile Euroopas, kutsuti resolutsioonis üles uuendama sotsiaalinvesteeringute käsitust Euroopas. Euroopa Parlament tegi ettepaneku, et liikmesriigid kaaluksid laiendatud euroala pakti alusel sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe sõlmimist. Viimane kehtestaks strateegia „Euroopa 2020” tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkidega seotud investeerimiseesmärgid. Lisaks sellele nõuab komitee, et avaliku sektori investeeringute strateegia oleks suunatud keskkonnaalastele ja sotsiaalsetele eesmärkidele;

| 25. | nõuab struktuurilise puudujäägi arvestamise meetodite läbivaatamist, et võtta arvesse iga riigi majanduse eripära ja avaliku sektori kulutuste struktuurseid erinevusi (14); |
| --- | --- |

25.

nõuab struktuurilise puudujäägi arvestamise meetodite läbivaatamist, et võtta arvesse iga riigi majanduse eripära ja avaliku sektori kulutuste struktuurseid erinevusi (14);

| 26. | palub Euroopa Komisjonil lisada igasse majandus- ja rahaliidu rahaliste vahendite aastaaruandesse peatüki avaliku sektori investeeringute tõhususest, sh riigi tasandist madalamal valitsustasandil; |
| --- | --- |

26.

palub Euroopa Komisjonil lisada igasse majandus- ja rahaliidu rahaliste vahendite aastaaruandesse peatüki avaliku sektori investeeringute tõhususest, sh riigi tasandist madalamal valitsustasandil;

| 27. | juhib tähelepanu asjaolule, et kulutuste tõhusus johtub suuresti heast valitsemistavast. Komitee nõustub selles osas seisukohaga, et kuluaruanded näivad olevat kohane vahend kulutuste tulemuslikkuse hindamiseks. Nende koostamisel proovitakse leida nutikam kulude jaotamine riikliku poliitika kõigi prioriteetide vahel, võttes aluseks valikulise ja jätkusuutliku kulupõhise konsolideerimise, st esmaste kulude põhjaliku ja koordineeritud analüüsi nende poliitikaeesmärkide valguses, mille poole püüeldakse. Üldiselt pakuvad need säästvamat lähenemist kui lineaarsed, kõiki sektoreid haaravad kulukärped, mis võivad põhjustada teatud negatiivset majandus- ja sotsiaalmõju nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis (15); |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu asjaolule, et kulutuste tõhusus johtub suuresti heast valitsemistavast. Komitee nõustub selles osas seisukohaga, et kuluaruanded näivad olevat kohane vahend kulutuste tulemuslikkuse hindamiseks. Nende koostamisel proovitakse leida nutikam kulude jaotamine riikliku poliitika kõigi prioriteetide vahel, võttes aluseks valikulise ja jätkusuutliku kulupõhise konsolideerimise, st esmaste kulude põhjaliku ja koordineeritud analüüsi nende poliitikaeesmärkide valguses, mille poole püüeldakse. Üldiselt pakuvad need säästvamat lähenemist kui lineaarsed, kõiki sektoreid haaravad kulukärped, mis võivad põhjustada teatud negatiivset majandus- ja sotsiaalmõju nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis (15);

| 28. | teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku kiita ametlikult heaks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) soovituse koostada avaliku sektori investeeringute põhimõtete kogum (16) (märts 2014). Komitee tervitab asjaolu, et soovitustes tunnistatakse kõigis poliitikameetmete valdkondades (avaliku sektori investeeringute koordineerimine, sutlikkus suurendamine, raamtingimuste kehtestamine) läbivalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist ja kasvavat rolli avaliku sektori investeeringute kavandamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

28.

teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku kiita ametlikult heaks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) soovituse koostada avaliku sektori investeeringute põhimõtete kogum (16) (märts 2014). Komitee tervitab asjaolu, et soovitustes tunnistatakse kõigis poliitikameetmete valdkondades (avaliku sektori investeeringute koordineerimine, sutlikkus suurendamine, raamtingimuste kehtestamine) läbivalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist ja kasvavat rolli avaliku sektori investeeringute kavandamisel ja rakendamisel;

| 29. | tunneb heameelt nn Junckeri paketi väljakuulutamise üle, mis peaks mobiliseerima vahendeid 300 miljardi euro ulatuses, et investeerida sellistesse sektoritesse nagu lairibaühendus, energia, taristud tööstuspiirkondades ja teabevahetustaristu; soovib sel eesmärgil saada rohkem teavet rahastamisallikate, nende tegeliku täiendavuse ning rahaliste vahendite ulatuse kohta, mida kavatsetakse erasektoris koguda, lootes, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasatakse asjakohaselt sekkumismeetmete kavandamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt nn Junckeri paketi väljakuulutamise üle, mis peaks mobiliseerima vahendeid 300 miljardi euro ulatuses, et investeerida sellistesse sektoritesse nagu lairibaühendus, energia, taristud tööstuspiirkondades ja teabevahetustaristu; soovib sel eesmärgil saada rohkem teavet rahastamisallikate, nende tegeliku täiendavuse ning rahaliste vahendite ulatuse kohta, mida kavatsetakse erasektoris koguda, lootes, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasatakse asjakohaselt sekkumismeetmete kavandamisse ja rakendamisse;

| 30. | soovitab strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte raames lisada makromajanduslikku tulemustabelisse investeeringute määraga seotud näitaja; |
| --- | --- |

30.

soovitab strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte raames lisada makromajanduslikku tulemustabelisse investeeringute määraga seotud näitaja;

| 31. | rõhutab, et tänu Euroopa strateegiale, millega hoogustatakse võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu ja maksustamise vältimise ohjeldamiseks, vabaneksid vahendid kvaliteetsete avaliku sektori investeeringute taaskäivitamiseks ja tagataks ettevõtetele paremad ja õiglasemad konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et tänu Euroopa strateegiale, millega hoogustatakse võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu ja maksustamise vältimise ohjeldamiseks, vabaneksid vahendid kvaliteetsete avaliku sektori investeeringute taaskäivitamiseks ja tagataks ettevõtetele paremad ja õiglasemad konkurentsitingimused;

| 32. | leiab, et Euroopa säästukonto loomine võib aidata rahastada 300 miljardi euro suurust investeerimispaketti; |
| --- | --- |

32.

leiab, et Euroopa säästukonto loomine võib aidata rahastada 300 miljardi euro suurust investeerimispaketti;

| 33. | loodab, et 11 liikmesriigis kavandatud ja tugevdatud koostööle tugineva finantstehingute maksu sisseviimisest saadavat tulu kooskõlastatakse 300 miljardi euro suuruse investeerimispaketiga; |
| --- | --- |

33.

loodab, et 11 liikmesriigis kavandatud ja tugevdatud koostööle tugineva finantstehingute maksu sisseviimisest saadavat tulu kooskõlastatakse 300 miljardi euro suuruse investeerimispaketiga;

| 34. | nõuab Euroopa Investeerimispanga ja riiklike investeerimispankade tegevuse tihedamat kooskõlastamist, võimaluse korral ka finantssuutlikkuse koondamist ühisprojektide ümber, et tekiks piiriülene ülekanduv mõju; |
| --- | --- |

34.

nõuab Euroopa Investeerimispanga ja riiklike investeerimispankade tegevuse tihedamat kooskõlastamist, võimaluse korral ka finantssuutlikkuse koondamist ühisprojektide ümber, et tekiks piiriülene ülekanduv mõju;

| 35. | toetab Euroopa esimest ülikiire lairibaühenduse projektivõlakirja, mille Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispank lasid välja 23. juulil 2014, ning teeb ettepaneku anda välja teisigi piiriüleseid ja/või Euroopa projektivõlakirju taristuarenduse toetamiseks; |
| --- | --- |

35.

toetab Euroopa esimest ülikiire lairibaühenduse projektivõlakirja, mille Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispank lasid välja 23. juulil 2014, ning teeb ettepaneku anda välja teisigi piiriüleseid ja/või Euroopa projektivõlakirju taristuarenduse toetamiseks;

| 36. | toetab Euroopa Investeerimispanga sissemakstud kapitali edasist suurendamist 10 miljardi euro võrra, võttes aluseks 2012. aasta keskel toimunud eduka suurendamise, tänu millele oli võimalik VKEde laene peaaegu kahekordistada. Täiendavad 10 miljardit eurot lubaksid jälle suurendada Euroopa Investeerimispanga laenusummasid kuni 80 miljardi euroni, kuid ainult Euroopa Investeerimispanga volituste piires igas konkreetses liikmesriigis; |
| --- | --- |

36.

toetab Euroopa Investeerimispanga sissemakstud kapitali edasist suurendamist 10 miljardi euro võrra, võttes aluseks 2012. aasta keskel toimunud eduka suurendamise, tänu millele oli võimalik VKEde laene peaaegu kahekordistada. Täiendavad 10 miljardit eurot lubaksid jälle suurendada Euroopa Investeerimispanga laenusummasid kuni 80 miljardi euroni, kuid ainult Euroopa Investeerimispanga volituste piires igas konkreetses liikmesriigis;

| 37. | palub sellega seoses, et Euroopa Komisjon uuriks võimalust kasutada väikest osa ELi eelarvest – võimaluse korral umbes 5 miljardit eurot – riskipuhvrina, et lubada Euroopa Investeerimispangal laenata täiendavaid vahendeid taristuprojektide rahastamiseks (projektivõlakirjad) ja edendada uuendustegevust, mis võimaldaksid teha investeeringuid kuni 40 miljardit euro ulatuses. |
| --- | --- |

37.

palub sellega seoses, et Euroopa Komisjon uuriks võimalust kasutada väikest osa ELi eelarvest – võimaluse korral umbes 5 miljardit eurot – riskipuhvrina, et lubada Euroopa Investeerimispangal laenata täiendavaid vahendeid taristuprojektide rahastamiseks (projektivõlakirjad) ja edendada uuendustegevust, mis võimaldaksid teha investeeringuid kuni 40 miljardit euro ulatuses.

Brüssel, 3. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  Vt ÜRO World Investment Report (maailma investeeringute aruanne) 2014, 24. juuni 2014, http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/wir2014_en.pdf

1

(2)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2014/02/pdf/c3.pdf

2

(3)  Vt ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne, lk 142.

3

(4)  Majanduskasvu soodustavate investeeringute mõiste määratlust vt Euroopa Komisjon „The Quality of Public Expenditure” (2012).

4

(5)  Vt CEPII poliitikaülevaade nr 4, juuli 2014, „A new Architecture for Public Investment in Europe”, Natacha Valla, Thomas Brand ja Sébastien Doisy, lk 4.

5

(6)  Vt ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne, lk 182.

6

(7)  Vt ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne, lk 190.

7

(8)  Komisjoni teatis „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskava – üleeuroopalise arutelu avamine” COM(2012) 777 final, 30.11.2012, punkt 3.1.6.

8

(9)  Vt Regioonide Komitee analüüs 2014. aasta riigipõhiste soovituste kohta, juuli 2014.

9

(10)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp125_en.pdf

10

(11)  Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2012. aasta järeldused majandus- ja rahandusliidu lõpuleviimise kohta, punkt 2.

11

(12)  Euroopa Komisjon „The Quality of Public Expenditure”, lk 31.

12

(13)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0419+0+DOC+XML+V0//EN&language=ET

13

(14)  Saamaks selgust selles, miks avaliku sektori kulud riigiti erinevad, vt Céline Mareuge/Catherine Merckling „Pourquoi les dépenses publiques sont-elles plus élevées dans certains pays?”, France Stratégie analüüs, juuli 2014.

14

(15)  Vt Euroopa Komisjoni majandusväljaanne nr 525 „Public Spending Reviews: design, conduct and implementation”, Summary for non-specialists, juuli 2014.

15

(16)  http://www.oecd.org/gov/regional-policy/oecd-principles-on-effective-public-investment.htm

16

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/9

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne”

(2015/C 019/03)

| Raportöör: | Nicola Zingaretti (IT/PES) Lazio maavanem |
| --- | --- |
| Viitedokument | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu”
  COM(2014) 473 final |

Raportöör:

Nicola Zingaretti (IT/PES) Lazio maavanem

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu”

COM(2014) 473 final

REGIOONIDE KOMITEE

I   ÜLDISED MÄRKUSED

Euroopat üleilmastumise ajastul käsitlev keskne poliitika...

| 1. | leiab, et ühtekuuluvuspoliitika on Euroopa mudeli üks kõige iseloomulikumaid poliitikaid ja – tänu oma võimele reformida majandusi ja haldusorganeid ning mõjutada ulatuslikult kõiki tasandeid – kõige asjakohasem selleks, et panustada struktuuri, mis võimaldab ELil ja selle piirkondadel vastata meie aja suurtele väljakutsetele, globaliseerumisest kliimamuutuste, energiavarustuse ja jätkusuutliku arenguni; |
| --- | --- |

1.

leiab, et ühtekuuluvuspoliitika on Euroopa mudeli üks kõige iseloomulikumaid poliitikaid ja – tänu oma võimele reformida majandusi ja haldusorganeid ning mõjutada ulatuslikult kõiki tasandeid – kõige asjakohasem selleks, et panustada struktuuri, mis võimaldab ELil ja selle piirkondadel vastata meie aja suurtele väljakutsetele, globaliseerumisest kliimamuutuste, energiavarustuse ja jätkusuutliku arenguni;

... mis on näidanud oma asjakohasust kriisis...

| 2. | rõhutab, et majanduskriisi ajal ilmnes selgelt ühtekuuluvuspoliitika panus avaliku sektori investeeringute taseme säilitamisse paljudes liikmesriikides, seda nii investeeringute kvantiteedi kui kvaliteedi seisukohast, tänu valikumehhanismidele, mis tagasid selle poliitika sidususe Euroopa strateegiatega; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et majanduskriisi ajal ilmnes selgelt ühtekuuluvuspoliitika panus avaliku sektori investeeringute taseme säilitamisse paljudes liikmesriikides, seda nii investeeringute kvantiteedi kui kvaliteedi seisukohast, tänu valikumehhanismidele, mis tagasid selle poliitika sidususe Euroopa strateegiatega;

...aidates piirkondadel kriisiga toime tulla...

| 3. | on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on paljudel juhtudel peamine haldusvastutus investeeringutega seonduvate avaliku sektori kulude eest ning et ühtekuuluvuspoliitika kui esmatähtis vahend nende olulise rolli täitmisel ELis peab suurendama nende võimet pakkuda kodanikele kvaliteetseid teenuseid; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on paljudel juhtudel peamine haldusvastutus investeeringutega seonduvate avaliku sektori kulude eest ning et ühtekuuluvuspoliitika kui esmatähtis vahend nende olulise rolli täitmisel ELis peab suurendama nende võimet pakkuda kodanikele kvaliteetseid teenuseid;

... ja mida tuleb pidevalt kohandada, et uute väljakutsetega toime tulla.

| 4. | leiab, et finants- ja majanduskriisi mõju kõigi Euroopa riikide rahandusele suurendab vajadust taaskäivitada jätkusuutlikud avaliku ja erasektori investeeringud ning pöörata suuremat tähelepanu avaliku sektori kulutustele, et tagada nende tõhus, korrapärane ja kiire menetlemine; |
| --- | --- |

4.

leiab, et finants- ja majanduskriisi mõju kõigi Euroopa riikide rahandusele suurendab vajadust taaskäivitada jätkusuutlikud avaliku ja erasektori investeeringud ning pöörata suuremat tähelepanu avaliku sektori kulutustele, et tagada nende tõhus, korrapärane ja kiire menetlemine;

| 5. | rõhutab vajadust parandada koordineerimist ühtekuuluvuspoliitika ja strateegia „Euroopa 2020”vahel, mille vahehindamine käivitatakse 2015. aastal. Konkreetselt võiks see tähendada majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele pühendatud peatüki lisamist iga-aastasele majanduskasvu analüüsile, mis esitataks iga aasta septembris Euroopa poolaasta avamisel, asendades sellega eduaruanded, mis varem avaldati ühtekuuluvusaruannete vahepeal; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust parandada koordineerimist ühtekuuluvuspoliitika ja strateegia „Euroopa 2020”vahel, mille vahehindamine käivitatakse 2015. aastal. Konkreetselt võiks see tähendada majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele pühendatud peatüki lisamist iga-aastasele majanduskasvu analüüsile, mis esitataks iga aasta septembris Euroopa poolaasta avamisel, asendades sellega eduaruanded, mis varem avaldati ühtekuuluvusaruannete vahepeal;

| 6. | usub, et ühtekuuluvuspoliitika on keskse tähtsusega ajal, mil tasakaal kokkuhoiu- ja kasvumeetmete ning uue globaliseerumissurvele vastava arengumudeli määratlemise vahel on Euroopa tegevuskavas kesksel kohal. Kõnealuses kontekstis – ja kestvat survet riikide rahandustele silmas pidades – peab Euroopa oma sekkumismeetmetega jätkuvalt toetama majanduskasvu, kasutama meetmeid üksikute piirkondade ja Euroopa majanduse strateegilistel eesmärkidel ning looma tõhusa haldussüsteemi, et tulla toime globaliseerumise väljakutsetega. Sel eesmärgil – ja programmiperioodi 2014–2020 käivitamise hetkel – peab komitee kasulikuks analüüsida üksikasjalikult võimalusi, kuidas tagada ühtekuuluvuspoliitikale maksimaalne roll, kasutada ära sünergiat teiste vahenditega ja tõsta kodanike teadlikkust kõnealusest poliitikast; |
| --- | --- |

6.

usub, et ühtekuuluvuspoliitika on keskse tähtsusega ajal, mil tasakaal kokkuhoiu- ja kasvumeetmete ning uue globaliseerumissurvele vastava arengumudeli määratlemise vahel on Euroopa tegevuskavas kesksel kohal. Kõnealuses kontekstis – ja kestvat survet riikide rahandustele silmas pidades – peab Euroopa oma sekkumismeetmetega jätkuvalt toetama majanduskasvu, kasutama meetmeid üksikute piirkondade ja Euroopa majanduse strateegilistel eesmärkidel ning looma tõhusa haldussüsteemi, et tulla toime globaliseerumise väljakutsetega. Sel eesmärgil – ja programmiperioodi 2014–2020 käivitamise hetkel – peab komitee kasulikuks analüüsida üksikasjalikult võimalusi, kuidas tagada ühtekuuluvuspoliitikale maksimaalne roll, kasutada ära sünergiat teiste vahenditega ja tõsta kodanike teadlikkust kõnealusest poliitikast;

| 7. | tunneb heameelt kuuenda ühtekuuluvusaruande üle, pidades seda oluliseks teavitusvahendiks ühtekuuluvuspoliitika hetkeseisu, tulemuste ja rakendusraskuste ning ühtekuuluvuspoliitika lähiaastate ülesannete ja selle poliitika tõhusal kasutamisel avanevate võimaluste tutvustamisel; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt kuuenda ühtekuuluvusaruande üle, pidades seda oluliseks teavitusvahendiks ühtekuuluvuspoliitika hetkeseisu, tulemuste ja rakendusraskuste ning ühtekuuluvuspoliitika lähiaastate ülesannete ja selle poliitika tõhusal kasutamisel avanevate võimaluste tutvustamisel;

II   TÕHUSAMA ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA EELTINGIMUSED

Hea valitsemistava – Euroopa ja riiklikul tasandil – kui eeltingimus...

| 8. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika mõju suurendamiseks on otsustava tähtsusega hästitoimiv mitmetasandiline valitsemine koos struktuuriga, mis suudab tõhusalt vastata kodanike ja ettevõtete nõudmistele, ning läbipaistva ja uuendusliku riigihangete süsteemiga. Seetõttu soovitab komitee kooskõlas kuuenda ühtekuuluvusaruandega kasutada vahendeid ja teadmisi, mis on antud ühtekuuluvuspoliitika käsutusse haldussuutlikkuse oluliseks suurendamiseks, sealhulgas uue tehnoloogia laialdase kasutamise ja halduskoormuse vähendamise kaudu; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika mõju suurendamiseks on otsustava tähtsusega hästitoimiv mitmetasandiline valitsemine koos struktuuriga, mis suudab tõhusalt vastata kodanike ja ettevõtete nõudmistele, ning läbipaistva ja uuendusliku riigihangete süsteemiga. Seetõttu soovitab komitee kooskõlas kuuenda ühtekuuluvusaruandega kasutada vahendeid ja teadmisi, mis on antud ühtekuuluvuspoliitika käsutusse haldussuutlikkuse oluliseks suurendamiseks, sealhulgas uue tehnoloogia laialdase kasutamise ja halduskoormuse vähendamise kaudu;

| 9. | leiab, et avaliku sektori kulutuste kvaliteedi parandamiseks tuleks lisaks vahendite tõhusale eraldamisele arvesse võtta ka piirkondlikke erinevusi ja spetsiifilisi iseärasusi, mis võivad takistada majanduskasvu, samuti analüüsida nende mõju meetmetele ja neid ühtekuuluvuspoliitika mõju suurendamiseks vastavalt kohandada (1); |
| --- | --- |

9.

leiab, et avaliku sektori kulutuste kvaliteedi parandamiseks tuleks lisaks vahendite tõhusale eraldamisele arvesse võtta ka piirkondlikke erinevusi ja spetsiifilisi iseärasusi, mis võivad takistada majanduskasvu, samuti analüüsida nende mõju meetmetele ja neid ühtekuuluvuspoliitika mõju suurendamiseks vastavalt kohandada (1);

| 10. | rõhutab, et arvestades paljude majanduste erilist haavatavust praeguses kriisiolukorras, peavad riiklikud poliitikameetmed keskenduma suutlikkusele reageerida kiirelt ja tõhusalt majandusšokkidele. Komitee leiab, et struktuurifondidega, mis on mõeldud struktuuriliste ja majanduslike kohanduste jaoks pikas perspektiivis, peavad lühikeses perspektiivis kaasnema innustusmeetmed; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et arvestades paljude majanduste erilist haavatavust praeguses kriisiolukorras, peavad riiklikud poliitikameetmed keskenduma suutlikkusele reageerida kiirelt ja tõhusalt majandusšokkidele. Komitee leiab, et struktuurifondidega, mis on mõeldud struktuuriliste ja majanduslike kohanduste jaoks pikas perspektiivis, peavad lühikeses perspektiivis kaasnema innustusmeetmed;

| 11. | rõhutab kooskõlas kuuenda ühtekuuluvusaruandega, et uue ettevõtluse areng sõltub osaliselt ettevõtte loomise lihtsusest, ning seda, et kõnealune aspekt on liikmesriigiti väga erinev. Sellega seoses peab komitee vajalikuks täiendavaid meetmeid, et lihtsustada eeskirju ja vahendeid, vähendada halduskoormust, parandada investeeringute raamtingimusi ning edendada haridus- ja koolitusvaldkonnas ettevõtlusoskusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab kooskõlas kuuenda ühtekuuluvusaruandega, et uue ettevõtluse areng sõltub osaliselt ettevõtte loomise lihtsusest, ning seda, et kõnealune aspekt on liikmesriigiti väga erinev. Sellega seoses peab komitee vajalikuks täiendavaid meetmeid, et lihtsustada eeskirju ja vahendeid, vähendada halduskoormust, parandada investeeringute raamtingimusi ning edendada haridus- ja koolitusvaldkonnas ettevõtlusoskusi;

... aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu jaoks

| 12. | tunnistab aruka majanduskasvu tähtsust võimalusena edendada konkurentsivõimelisemaid piirkondlikke majandusi, millel on suurem vastupanuvõime välistele šokkidele. Komitee innustab seega piirkondi ja linnu arendama orgaaniliselt ja järjepidevalt algatusi ettevõtluse stimuleerimiseks uuenduslikes sektorites ning suunama oma investeeringud sellistesse tulevikusektoritesse nagu põllumajanduslik toidutööstus (põllumajandus-, veterinaar- ja toidutehnoloogia), roheline majandus, loometööstus, e-tervise algatused, turism ja sotsiaalteenused, sh nn hõbedane majandus. Sel eesmärgil kutsub komitee komisjoni üles toetama piirkondlikke omavalitsusi, et tagada nende – kooskõlas ELi suunistega – väljatöötatavate aruka spetsialiseerumise strateegiate tulemuslik rakendamine piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

12.

tunnistab aruka majanduskasvu tähtsust võimalusena edendada konkurentsivõimelisemaid piirkondlikke majandusi, millel on suurem vastupanuvõime välistele šokkidele. Komitee innustab seega piirkondi ja linnu arendama orgaaniliselt ja järjepidevalt algatusi ettevõtluse stimuleerimiseks uuenduslikes sektorites ning suunama oma investeeringud sellistesse tulevikusektoritesse nagu põllumajanduslik toidutööstus (põllumajandus-, veterinaar- ja toidutehnoloogia), roheline majandus, loometööstus, e-tervise algatused, turism ja sotsiaalteenused, sh nn hõbedane majandus. Sel eesmärgil kutsub komitee komisjoni üles toetama piirkondlikke omavalitsusi, et tagada nende – kooskõlas ELi suunistega – väljatöötatavate aruka spetsialiseerumise strateegiate tulemuslik rakendamine piirkondlikul tasandil;

| 13. | leiab, et globaliseerunud majandusega seonduvad muutused mõjutavad oluliselt tööelu, ning seetõttu tuleb koondada tähelepanu tööturu ajakohastamisele, et aidata kodanikke töö otsimisel ja pakkuda neile koolitusi, mis on suunatud majanduse uute väljakutse jaoks vajalike pädevuste omandamisele. Komitee toob sellega seoses esile Euroopa Sotsiaalfondi (edaspidi ESF) keskse rolli aktiivsete ja eelkõige selliste poliitikameetmete toetamisel, mis on suunatud töötajate teadmiste suurendamisele ja nende abistamisele ühiskondlike, tehnoloogiliste ja kultuuriliste muutustega kohanemisel; |
| --- | --- |

13.

leiab, et globaliseerunud majandusega seonduvad muutused mõjutavad oluliselt tööelu, ning seetõttu tuleb koondada tähelepanu tööturu ajakohastamisele, et aidata kodanikke töö otsimisel ja pakkuda neile koolitusi, mis on suunatud majanduse uute väljakutse jaoks vajalike pädevuste omandamisele. Komitee toob sellega seoses esile Euroopa Sotsiaalfondi (edaspidi ESF) keskse rolli aktiivsete ja eelkõige selliste poliitikameetmete toetamisel, mis on suunatud töötajate teadmiste suurendamisele ja nende abistamisele ühiskondlike, tehnoloogiliste ja kultuuriliste muutustega kohanemisel;

| 14. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika suunab ühe osa oma käsutuses olevatest vahenditest koolitus- ja haridusalaste algatuste toetamisele, ning kordab, et kriisi üks tagajärg on noorte tööpuuduse märkimisväärne kasv. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerolli kõnealuses valdkonnas ning peab vajalikuks tugevdada seost noorte tööhõivealgatuse (2) ja Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate poliitikameetmete vahel, sh eelkõige noortegarantii ja vahendid juurdepääsu hõlbustamiseks tööturule; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika suunab ühe osa oma käsutuses olevatest vahenditest koolitus- ja haridusalaste algatuste toetamisele, ning kordab, et kriisi üks tagajärg on noorte tööpuuduse märkimisväärne kasv. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerolli kõnealuses valdkonnas ning peab vajalikuks tugevdada seost noorte tööhõivealgatuse (2) ja Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate poliitikameetmete vahel, sh eelkõige noortegarantii ja vahendid juurdepääsu hõlbustamiseks tööturule;

| 15. | leiab, et seoses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kasvuga Euroopa ühiskonnas tuleb riiklike poliitikameetme raames tõhustada vahendeid enim puudustkannatavate isikute toetamiseks, kasutades selleks eelkõige Euroopa tasandi algatusi ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

15.

leiab, et seoses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kasvuga Euroopa ühiskonnas tuleb riiklike poliitikameetme raames tõhustada vahendeid enim puudustkannatavate isikute toetamiseks, kasutades selleks eelkõige Euroopa tasandi algatusi ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahendeid;

| 16. | jagab seisukohta, et linnaprobleemidel on eriline koht ühtekuuluvust käsitleva kuuenda aruande analüüsis, arvestades linnade tähtsust globaliseerunud majanduses ja võimalikku mõju jätkusuutlikkusele, kuid tunneb kahetsust selle pärast, et väga suuri erinevusi maa- ja linnpiirkondade arengus ei ole paremini esile toodud, ning jääb seega kindlaks nõudmisele edendada piirkondade geograafiliselt tasakaalustatud ja mitmekeskuselist majanduskasvu, sh digitaalse lõhe ületamiseks võetavate otsustavate meetmete ja jätkusuutliku transpordipoliitika abil, mis põhineb piirkondlikke iseärasusi arvestaval diferentseeritud strateegial; |
| --- | --- |

16.

jagab seisukohta, et linnaprobleemidel on eriline koht ühtekuuluvust käsitleva kuuenda aruande analüüsis, arvestades linnade tähtsust globaliseerunud majanduses ja võimalikku mõju jätkusuutlikkusele, kuid tunneb kahetsust selle pärast, et väga suuri erinevusi maa- ja linnpiirkondade arengus ei ole paremini esile toodud, ning jääb seega kindlaks nõudmisele edendada piirkondade geograafiliselt tasakaalustatud ja mitmekeskuselist majanduskasvu, sh digitaalse lõhe ületamiseks võetavate otsustavate meetmete ja jätkusuutliku transpordipoliitika abil, mis põhineb piirkondlikke iseärasusi arvestaval diferentseeritud strateegial;

| 17. | kordab sellise majanduskasvu tähtsust, mis loob uusi majanduslikke võimalusi puhta ja tõhusa energia arendamise kaudu. Komitee tunneb heameelt selle üle, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on viimastel aastatel suurendanud avaliku sektori investeeringuid keskkonnasektorisse, ning märgib samuti Euroopa linnade ja piirkondade võetud kohustusi seoses üleminekuga keskkonnahoidlikumale majanduskasvule. Kõnealuses kontekstis kutsub komitee üles tugevdama linnapeade pakti, et suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalust ja nende osaluse kvaliteeti kliimamuutuste vastases võitluses; |
| --- | --- |

17.

kordab sellise majanduskasvu tähtsust, mis loob uusi majanduslikke võimalusi puhta ja tõhusa energia arendamise kaudu. Komitee tunneb heameelt selle üle, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on viimastel aastatel suurendanud avaliku sektori investeeringuid keskkonnasektorisse, ning märgib samuti Euroopa linnade ja piirkondade võetud kohustusi seoses üleminekuga keskkonnahoidlikumale majanduskasvule. Kõnealuses kontekstis kutsub komitee üles tugevdama linnapeade pakti, et suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalust ja nende osaluse kvaliteeti kliimamuutuste vastases võitluses;

| 18. | soovitab, et ELi ühtekuuluvuspoliitika, mille eesmärk on majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, annaks ka tulevikus olulise panuse strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide elluviimisse. Majanduskasvu ja lähenemiseesmärkide tugevama omavahelise sidumise kaudu saab ühtekuuluvuspoliitika, strateegia põhieesmärkide saavutamist silmas pidades, toetada erinevuste vähendamist Euroopa Liidus ning seega aidata suurendada püsivat heaolu kogu Euroopas. Seda potentsiaali tuleb sihikindlalt kasutada, käsitledes ühtekuuluvuspoliitika partnerluspõhist lähenemisviisi aluseks võttes piirkonnas juurdunud strateegiate abil konkreetselt kohalikke tingimusi ja potentsiaale; |
| --- | --- |

18.

soovitab, et ELi ühtekuuluvuspoliitika, mille eesmärk on majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, annaks ka tulevikus olulise panuse strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide elluviimisse. Majanduskasvu ja lähenemiseesmärkide tugevama omavahelise sidumise kaudu saab ühtekuuluvuspoliitika, strateegia põhieesmärkide saavutamist silmas pidades, toetada erinevuste vähendamist Euroopa Liidus ning seega aidata suurendada püsivat heaolu kogu Euroopas. Seda potentsiaali tuleb sihikindlalt kasutada, käsitledes ühtekuuluvuspoliitika partnerluspõhist lähenemisviisi aluseks võttes piirkonnas juurdunud strateegiate abil konkreetselt kohalikke tingimusi ja potentsiaale;

III   POLIITILISED SOOVITUSED

Suurendada vahendeid majanduskasvu ja territoriaalse tasakaalu loomiseks...

| 19. | kordab oma taotlust mitte arvestada liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avaliku sektori kulutusi struktuuri- ja investeerimisfondide kaasrahastamisel riiklike või sarnaste struktuuriliste kulutuste hulka, mis on määratletud stabiilsuse ja kasvu paktis. Nii oleks võimalik vabastada vahendeid investeeringuteks, mis on valitud Euroopa huvidest lähtuvate kriteeriumide alusel, ning kiirendada kuludega seonduvaid menetlusi; |
| --- | --- |

19.

kordab oma taotlust mitte arvestada liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avaliku sektori kulutusi struktuuri- ja investeerimisfondide kaasrahastamisel riiklike või sarnaste struktuuriliste kulutuste hulka, mis on määratletud stabiilsuse ja kasvu paktis. Nii oleks võimalik vabastada vahendeid investeeringuteks, mis on valitud Euroopa huvidest lähtuvate kriteeriumide alusel, ning kiirendada kuludega seonduvaid menetlusi;

| 20. | rõhutab kooskõlas kuuenda ühtekuuluvusaruandega, et üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise suunistega kehtestatakse eesmärk saavutada ELi tasandil tõeliselt mitmeliigiline transpordivõrk, mis peab hõlmama ka raudteed. Selleks tuleb luua uut taristut, aga ka parandada olemasolevat. Sellega seoses peab komitee vajalikuks tagada säästlikud, konkurentsivõimelised ja energiatõhusad ning keskkonnahoidlikumad transpordivahendid, soodustada koostalitlusvõimet ja eri transpordiliikide täiendavat kasutamist ning viia ellu taristuprojekte vähemarenenud piirkondades, siseturust füüsiliste tõketega eraldatud piirkondades (nt äärepoolsed ja mägipiirkonnad) ja territoriaalse ühtekuuluvuse probleemidega piirkondades; |
| --- | --- |

20.

rõhutab kooskõlas kuuenda ühtekuuluvusaruandega, et üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise suunistega kehtestatakse eesmärk saavutada ELi tasandil tõeliselt mitmeliigiline transpordivõrk, mis peab hõlmama ka raudteed. Selleks tuleb luua uut taristut, aga ka parandada olemasolevat. Sellega seoses peab komitee vajalikuks tagada säästlikud, konkurentsivõimelised ja energiatõhusad ning keskkonnahoidlikumad transpordivahendid, soodustada koostalitlusvõimet ja eri transpordiliikide täiendavat kasutamist ning viia ellu taristuprojekte vähemarenenud piirkondades, siseturust füüsiliste tõketega eraldatud piirkondades (nt äärepoolsed ja mägipiirkonnad) ja territoriaalse ühtekuuluvuse probleemidega piirkondades;

| 21. | sooviks näha erinevate riiklike valitsustasandite eelarvevahendite ja ELi finantsvahendite tõhusamat koosmõju, et suurendada majanduskasvu tehtavate investeeringute mahtu ja parandada nende kvaliteeti. Kõnealuses kontekstis tuleks komitee arvates esmajärjekorras põhjalikult analüüsida Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi rolli nende volituste laiendamise ja kapitali suurendamise aspektist. Komitee märgib, et programmiperioodi algus võiks olla õige hetk, et kavandada Euroopa Investeerimispanga vahenditest konkreetselt piirkondliku arengu jaoks tehtavad investeeringud, mille kestus ja tingimused on määratletud vastavalt kulutuste eest vastutavate ametiasutuste vajadustele. Lisaks sellele tuleb analüüsida võimalust anda Euroopa Investeerimispangale järelevalvaja roll kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teatud investeeringute puhul. See ELi finantseerimisasutus võiks hinnata nende investeeringute kvaliteeti ja seost Euroopa suurte strateegiliste suundumustega ning tagada nende laenude prioriseerimise, mis on vajalikud stabiilsuse ja kasvu paktiga seonduvate investeeringute jaoks; |
| --- | --- |

21.

sooviks näha erinevate riiklike valitsustasandite eelarvevahendite ja ELi finantsvahendite tõhusamat koosmõju, et suurendada majanduskasvu tehtavate investeeringute mahtu ja parandada nende kvaliteeti. Kõnealuses kontekstis tuleks komitee arvates esmajärjekorras põhjalikult analüüsida Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi rolli nende volituste laiendamise ja kapitali suurendamise aspektist. Komitee märgib, et programmiperioodi algus võiks olla õige hetk, et kavandada Euroopa Investeerimispanga vahenditest konkreetselt piirkondliku arengu jaoks tehtavad investeeringud, mille kestus ja tingimused on määratletud vastavalt kulutuste eest vastutavate ametiasutuste vajadustele. Lisaks sellele tuleb analüüsida võimalust anda Euroopa Investeerimispangale järelevalvaja roll kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teatud investeeringute puhul. See ELi finantseerimisasutus võiks hinnata nende investeeringute kvaliteeti ja seost Euroopa suurte strateegiliste suundumustega ning tagada nende laenude prioriseerimise, mis on vajalikud stabiilsuse ja kasvu paktiga seonduvate investeeringute jaoks;

... kooskõlas sooviga saavutada Euroopas tasakaal kokkuhoiu- ja ühtekuuluvusmeetmete vahel...

| 22. | väljendab veelkord kartust, et makromajandusliku tingimuslikkuse tõttu võivad liikmesriigid makromajanduslike poliitikameetmetega ohtu seada struktuuri- ja investeerimisfondide tulemuslikkuste ja tõhususe; |
| --- | --- |

22.

väljendab veelkord kartust, et makromajandusliku tingimuslikkuse tõttu võivad liikmesriigid makromajanduslike poliitikameetmetega ohtu seada struktuuri- ja investeerimisfondide tulemuslikkuste ja tõhususe;

| 23. | palub komisjonil hinnata, mil määral on eeltingimustega seonduvad nõudmised kaasa aidanud märkimisväärsele hilinemisele partnerluslepingute sõlmimisel ja rakenduskavade kehtestamisel; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil hinnata, mil määral on eeltingimustega seonduvad nõudmised kaasa aidanud märkimisväärsele hilinemisele partnerluslepingute sõlmimisel ja rakenduskavade kehtestamisel;

| 24. | märgib, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames kasutatavad näitajad, mis sisalduvad kuuest seadusandlikust õigusaktist koosnevas paketis, on üksnes majanduslikku laadi. Komitee soovitab, et komisjoni hinnangus, mille eesmärk on otsustada varajase hoiatuse kohaldamine liikmesriigile või, raskematel juhtudel, makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse käivitamine, arvestataks ka sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja territoriaalseid näitajaid kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärkidega. Komitee usub, et tihe seos finants- ja eelarve-eesmärkide ning ühtekuuluvuspoliitika vahel võiks nõrgendada territoriaalse ühtekuuluvuse meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

24.

märgib, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames kasutatavad näitajad, mis sisalduvad kuuest seadusandlikust õigusaktist koosnevas paketis, on üksnes majanduslikku laadi. Komitee soovitab, et komisjoni hinnangus, mille eesmärk on otsustada varajase hoiatuse kohaldamine liikmesriigile või, raskematel juhtudel, makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse käivitamine, arvestataks ka sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja territoriaalseid näitajaid kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärkidega. Komitee usub, et tihe seos finants- ja eelarve-eesmärkide ning ühtekuuluvuspoliitika vahel võiks nõrgendada territoriaalse ühtekuuluvuse meetmete rakendamist;

| 25. | kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu ELi toimimise lepingu artikli 174 sätetele territoriaalse ühtekuuluvuse kohta iseäranis maapiirkondades, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondades ja piirkondades, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimates piirkondades, saartel, piiriülestel ja mäestikualadel. Lisaks sellele tuleb arvestada ka teisi demograafilisi probleeme, millel on suur mõju piirkondadele, sh rahvaarvu vähenemine, rahvastiku vananemine ja väga hajutatud asustus. Regioonide Komitee kutsub komisjoni üles pöörama ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel erilist tähelepanu geograafiliselt ja demograafiliselt kõige ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele; |
| --- | --- |

25.

kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu ELi toimimise lepingu artikli 174 sätetele territoriaalse ühtekuuluvuse kohta iseäranis maapiirkondades, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondades ja piirkondades, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimates piirkondades, saartel, piiriülestel ja mäestikualadel. Lisaks sellele tuleb arvestada ka teisi demograafilisi probleeme, millel on suur mõju piirkondadele, sh rahvaarvu vähenemine, rahvastiku vananemine ja väga hajutatud asustus. Regioonide Komitee kutsub komisjoni üles pöörama ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel erilist tähelepanu geograafiliselt ja demograafiliselt kõige ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele;

| 26. | toonitab, kui olulist abi pakub ühtekuuluvuspoliitika kui kasvu ja muutuste hoogustaja vähem arenenud piirkondadele, mis vajavad pikaajalisi püsivaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

26.

toonitab, kui olulist abi pakub ühtekuuluvuspoliitika kui kasvu ja muutuste hoogustaja vähem arenenud piirkondadele, mis vajavad pikaajalisi püsivaid jõupingutusi;

| 27. | kutsub samuti üles pöörama ühtekuuluvuspoliitika meetmete kujundamisel ja rakendamisel rohkem tähelepanu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 määratletud äärepoolseimate piirkondade eripäradele ja piirangutele; |
| --- | --- |

27.

kutsub samuti üles pöörama ühtekuuluvuspoliitika meetmete kujundamisel ja rakendamisel rohkem tähelepanu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 määratletud äärepoolseimate piirkondade eripäradele ja piirangutele;

... tänu tõeliselt territoriaalselt aluselt lähtuvale poliitikale...

| 28. | on seisukohal, et uuendustasemest tulenevaid erinevusi silmas pidades tuleb strateegia „Euroopa 2020” määratlemisel ja rakendamisel täielikult arvesse võtta territoriaalset mõõdet. Seetõttu leiab komitee, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsuse suurendamine suurendaks ka nende vastutust, soodustades tõhusamat otsustusprotsessi investeeringute prioriseerimisel, ja teeb seega ettepaneku võtta saavutatud tulemuste jälgimiseks kasutusele piirkondlikud näitajad; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et uuendustasemest tulenevaid erinevusi silmas pidades tuleb strateegia „Euroopa 2020” määratlemisel ja rakendamisel täielikult arvesse võtta territoriaalset mõõdet. Seetõttu leiab komitee, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsuse suurendamine suurendaks ka nende vastutust, soodustades tõhusamat otsustusprotsessi investeeringute prioriseerimisel, ja teeb seega ettepaneku võtta saavutatud tulemuste jälgimiseks kasutusele piirkondlikud näitajad;

| 29. | väljendab kahetsust, et ühtekuuluvuspoliitikat käsitlev kuues aruanne ei sisalda selget hinnangut sellele, millist territoriaalset mõju avaldavad Euroopa valdkondlikud poliitikameetmed ühtekuuluvuspoliitikale. Arvestades ühtekuuluvuspoliitika ja teiste valdkondlike poliitikameetmete seotust, teeb komitee komisjonile ettepaneku lisada aruandesse seda aspekti käsitlev eraldi peatükk, nagu tehti varem. See on kooskõlas ELi toimimise lepingus sätestatud kohustusega edendada ELi poliitika abil ühtekuuluvust Euroopas; |
| --- | --- |

29.

väljendab kahetsust, et ühtekuuluvuspoliitikat käsitlev kuues aruanne ei sisalda selget hinnangut sellele, millist territoriaalset mõju avaldavad Euroopa valdkondlikud poliitikameetmed ühtekuuluvuspoliitikale. Arvestades ühtekuuluvuspoliitika ja teiste valdkondlike poliitikameetmete seotust, teeb komitee komisjonile ettepaneku lisada aruandesse seda aspekti käsitlev eraldi peatükk, nagu tehti varem. See on kooskõlas ELi toimimise lepingus sätestatud kohustusega edendada ELi poliitika abil ühtekuuluvust Euroopas;

| 30. | rõhutab vajadust kohandada selliseid vahendeid poliitikameetmete territoriaalse mõju hindamiseks, mille peamine eesmärk on analüüsida Euroopa poliitikameetmete territoriaalset mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, ning suurendada selle mõju nähtavust õigusloome protsessis; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust kohandada selliseid vahendeid poliitikameetmete territoriaalse mõju hindamiseks, mille peamine eesmärk on analüüsida Euroopa poliitikameetmete territoriaalset mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, ning suurendada selle mõju nähtavust õigusloome protsessis;

| 31. | soovib seega prioriteetse territoriaalse mõõtme määratlemist nende rakenduskavade raames, mis hõlmavad strateegiaga „Euroopa 2020” seonduvaid teemasid, et territoriaalse ühtekuuluvusega võiks tagada piirkondade struktuurilise tasakaalu ja koostoime; |
| --- | --- |

31.

soovib seega prioriteetse territoriaalse mõõtme määratlemist nende rakenduskavade raames, mis hõlmavad strateegiaga „Euroopa 2020” seonduvaid teemasid, et territoriaalse ühtekuuluvusega võiks tagada piirkondade struktuurilise tasakaalu ja koostoime;

| 32. | tuletab Euroopa Komisjonile meelde oma varasemat tööd SKP täiendamise teemal ja rõhutab vajadust tegeleda aktiivsemalt piirkondlike probleemidega (nt võimalused IKT ja kiire lairibaühenduse projektide toetamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu); märgib, et piirkonna SKP-le tuginemisel on mitmeid puudusi, mis õõnestavad ühtekuuluvuspoliitika usaldusväärsust, näiteks seoses piirkondade liigitamise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest vahendite eraldamisega; |
| --- | --- |

32.

tuletab Euroopa Komisjonile meelde oma varasemat tööd SKP täiendamise teemal ja rõhutab vajadust tegeleda aktiivsemalt piirkondlike probleemidega (nt võimalused IKT ja kiire lairibaühenduse projektide toetamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu); märgib, et piirkonna SKP-le tuginemisel on mitmeid puudusi, mis õõnestavad ühtekuuluvuspoliitika usaldusväärsust, näiteks seoses piirkondade liigitamise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest vahendite eraldamisega;

...pöörates erilist tähelepanu haldustõhususele ja tulemuste hindamisele...

| 33. | innustab programmide kiireks rakendamiseks võtma meetmeid, et lihtsustada ja ratsionaliseerida ELi rahastamisvahenditele juurdepääsu hõlbustavaid menetlusi ning projektihaldust ja kontrollimehhanisme, et saavutada suurem tõhusus; |
| --- | --- |

33.

innustab programmide kiireks rakendamiseks võtma meetmeid, et lihtsustada ja ratsionaliseerida ELi rahastamisvahenditele juurdepääsu hõlbustavaid menetlusi ning projektihaldust ja kontrollimehhanisme, et saavutada suurem tõhusus;

| 34. | kutsub pädevaid asutusi üles tegema erilisi jõupingutusi nende horisontaalsete põhieeskirjade ühtlustamiseks ja nõuetekohaseks ülevõtmiseks, millel põhineb ühtekuuluvuspoliitika vahendite haldamine, eelkõige hankemenetlusega seonduvate eeskirjade puhul (3); |
| --- | --- |

34.

kutsub pädevaid asutusi üles tegema erilisi jõupingutusi nende horisontaalsete põhieeskirjade ühtlustamiseks ja nõuetekohaseks ülevõtmiseks, millel põhineb ühtekuuluvuspoliitika vahendite haldamine, eelkõige hankemenetlusega seonduvate eeskirjade puhul (3);

| 35. | leiab, et komisjon peaks vältima liigse bürokraatia kujunemist meetmete tõhusust takistavaks asjaoluks. Komitee kutsub komisjoni üles vaatama läbi tavad, millega pannakse tõhusamatele rakendusprogrammidele samasugune bürokraatiakoorem, mida kohaldatakse programmidele, mida iseloomustab suur vigade või pettuste protsent. Lisaks kutsub Regioonide Komitee Euroopa Komisjoni üles võtma meetmeid, mis on vajalikud rakendusprogrammide kiireks heakskiitmiseks, et käivitada uus programmiperiood võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

35.

leiab, et komisjon peaks vältima liigse bürokraatia kujunemist meetmete tõhusust takistavaks asjaoluks. Komitee kutsub komisjoni üles vaatama läbi tavad, millega pannakse tõhusamatele rakendusprogrammidele samasugune bürokraatiakoorem, mida kohaldatakse programmidele, mida iseloomustab suur vigade või pettuste protsent. Lisaks kutsub Regioonide Komitee Euroopa Komisjoni üles võtma meetmeid, mis on vajalikud rakendusprogrammide kiireks heakskiitmiseks, et käivitada uus programmiperiood võimalikult kiiresti;

| 36. | nõustub ühtekuuluvusaruandes esile toodud vajadusega kasutada struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid piiratud arvu eesmärkide rahastamiseks, et maksimeerida tulemuslikkust piirkondades. Komitee väljendab muret puuduliku paindlikkuse pärast nende temaatiliste eesmärkide valikul, mis tuleks määratleda eri piirkondade iseärasusi ja vajadusi arvesse võttes; |
| --- | --- |

36.

nõustub ühtekuuluvusaruandes esile toodud vajadusega kasutada struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid piiratud arvu eesmärkide rahastamiseks, et maksimeerida tulemuslikkust piirkondades. Komitee väljendab muret puuduliku paindlikkuse pärast nende temaatiliste eesmärkide valikul, mis tuleks määratleda eri piirkondade iseärasusi ja vajadusi arvesse võttes;

| 37. | väljendab muret täiendavuse põhimõtte nõrgenemise pärast aastatel 2014–2020, mil kontrollimist nõutakse üksnes 14 liikmesriigi puhul, ja palub komisjonil hinnata nimetatud põhimõtte rakendamist kogu ELis, et vältida Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist liikmesriikide investeeringute asendajana; |
| --- | --- |

37.

väljendab muret täiendavuse põhimõtte nõrgenemise pärast aastatel 2014–2020, mil kontrollimist nõutakse üksnes 14 liikmesriigi puhul, ja palub komisjonil hinnata nimetatud põhimõtte rakendamist kogu ELis, et vältida Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist liikmesriikide investeeringute asendajana;

| 38. | ei kiida heaks ELi tulemusreservi loomist riiklikul tasandil, kuna komitee arvates võib see mehhanism tuua endaga kaasa tagasihoidlike tulemustega ja lihtsasti saavutatavate eesmärkide seadmise. Komitee leiab, et üks suuremaid väljakutseid seoses tulemuslikkuse hindamise raamistikuga on kvantifitseeritud eesmärkide ja ambitsioonikate, kuid saavutatavate näitajate seadmine; |
| --- | --- |

38.

ei kiida heaks ELi tulemusreservi loomist riiklikul tasandil, kuna komitee arvates võib see mehhanism tuua endaga kaasa tagasihoidlike tulemustega ja lihtsasti saavutatavate eesmärkide seadmise. Komitee leiab, et üks suuremaid väljakutseid seoses tulemuslikkuse hindamise raamistikuga on kvantifitseeritud eesmärkide ja ambitsioonikate, kuid saavutatavate näitajate seadmine;

| 39. | juhib tähelepanu sellele, et avaliku ja erasektori investeeringud, mida on viimastel aastatel vähendatud, on teatud liikmesriikides jõudnud negatiivsele tasemele. Eelarvepiirangutel ja kulukärbetel olid tõsised tagajärjed majanduskasvu soodustavatesse sektoritesse tehtavatele investeeringutele. Sellega seoses palub komitee Euroopa Komisjonil võimalikku mõju tööhõivele ja majanduskasvule arvestades hoolikalt hinnata finantskorrektsioonide või maksete peatamise kohaldamise juhtusid; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu sellele, et avaliku ja erasektori investeeringud, mida on viimastel aastatel vähendatud, on teatud liikmesriikides jõudnud negatiivsele tasemele. Eelarvepiirangutel ja kulukärbetel olid tõsised tagajärjed majanduskasvu soodustavatesse sektoritesse tehtavatele investeeringutele. Sellega seoses palub komitee Euroopa Komisjonil võimalikku mõju tööhõivele ja majanduskasvule arvestades hoolikalt hinnata finantskorrektsioonide või maksete peatamise kohaldamise juhtusid;

| 40. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama läbirääkimisi ja menetlusi partnerluslepingute ja rakenduskavade heakskiitmiseks, rõhutab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite olulisust investeerimisel kohalikesse ja piirkondlikesse omavalitsustesse ning seepärast kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tihedale koostööle, et tagada menetluste kvaliteet ja piirata täiendavate viivituste negatiivset mõju uue rahastamisperioodi algusele; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama läbirääkimisi ja menetlusi partnerluslepingute ja rakenduskavade heakskiitmiseks, rõhutab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite olulisust investeerimisel kohalikesse ja piirkondlikesse omavalitsustesse ning seepärast kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tihedale koostööle, et tagada menetluste kvaliteet ja piirata täiendavate viivituste negatiivset mõju uue rahastamisperioodi algusele;

| 41. | kutsub komisjoni üles määratlema haldusabi liigid sellistes kesksetes küsimustes nagu algatuste eesmärkide seadmine, tulemuste hindamine asjakohaste näitajate abil ja järelmeetmete määratlemine. Eesmärk on tagada, et erinevad haldusasutused rakendavad neid meetmeid ühtlaselt, ja aidata kaasa tegevuse järelevalvel ja hindamisel põhineva halduskultuuri kinnistumisele kogu Euroopa Liidus. Samuti peab komitee vajalikuks tagada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele toetus seoses nn finantskorralduse algatustega, millel on otsustav tähtsus vahendite ja investeeringute suurendamisele, ning seoses riigihangetega, mis peavad kujunema vahendiks, mille abil avaliku halduse asutused innustavad uuendustegevust ja loovust; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles määratlema haldusabi liigid sellistes kesksetes küsimustes nagu algatuste eesmärkide seadmine, tulemuste hindamine asjakohaste näitajate abil ja järelmeetmete määratlemine. Eesmärk on tagada, et erinevad haldusasutused rakendavad neid meetmeid ühtlaselt, ja aidata kaasa tegevuse järelevalvel ja hindamisel põhineva halduskultuuri kinnistumisele kogu Euroopa Liidus. Samuti peab komitee vajalikuks tagada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele toetus seoses nn finantskorralduse algatustega, millel on otsustav tähtsus vahendite ja investeeringute suurendamisele, ning seoses riigihangetega, mis peavad kujunema vahendiks, mille abil avaliku halduse asutused innustavad uuendustegevust ja loovust;

... asjaomaste osalejate ja kodanike suuremale osalusele ...

| 42. | on veendunud, et partnerluse toimimisjuhendil, millega tõhustatakse nii vormiliselt kui sisuliselt piirkondade osalust programmide koostamisel, on otsustav tähtsus ühtekuuluvuspoliitika mõju tugevdamisele ja tähenduse suurendamisele. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles kontrollima toimimisjuhendi rakendamist liikmesriikide õigussüsteemides, et tagada kohalike sidusrühmade ulatuslik ja läbipaistev osalus, arvestades, et nende mittetäielik osalus programmidokumentide koostamisel toob endaga kaasa väiksema tulemuslikkuse programmide rakendamisel, eelkõige vahendite puhul, mis eeldavad eri valitsustasandite osalust programmide koostamisel; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et partnerluse toimimisjuhendil, millega tõhustatakse nii vormiliselt kui sisuliselt piirkondade osalust programmide koostamisel, on otsustav tähtsus ühtekuuluvuspoliitika mõju tugevdamisele ja tähenduse suurendamisele. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles kontrollima toimimisjuhendi rakendamist liikmesriikide õigussüsteemides, et tagada kohalike sidusrühmade ulatuslik ja läbipaistev osalus, arvestades, et nende mittetäielik osalus programmidokumentide koostamisel toob endaga kaasa väiksema tulemuslikkuse programmide rakendamisel, eelkõige vahendite puhul, mis eeldavad eri valitsustasandite osalust programmide koostamisel;

| 43. | märgib, et kuuendas ühtekuuluvusaruandes ei pöörata eritähelepanu teabevahetus- ja teavitustegevusele ajal, mil kõnealuse poliitika täieliku õiguspärasuse tagamiseks ja Euroopa projekti edasiarendamiseks tuleb tõsta kodanike teadlikkust struktuurifondidest rahastatavate projektide tulemustest ja ELi poliitikameetmete mõjust nende piirkonnas. Selleks et maksimeerida ühtekuuluvuspoliitika alase teabe levikut kodanike hulgas, kutsub komitee Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles suurendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalust teabevahetuskampaaniates. Samal ajal peab komitee vajalikuks muuta IT-vahendite ulatuslikul toel tõhusaks meetmed, millega nähakse ette eraldatud vahendite ja oodatavate tulemuste läbipaistvus, ning suurendada kogutud andmete kasutamist (avatud andmed) eesmärkidel, mida peetakse üldsuse jaoks kõige kasulikumaks ja tõhusamaks; |
| --- | --- |

43.

märgib, et kuuendas ühtekuuluvusaruandes ei pöörata eritähelepanu teabevahetus- ja teavitustegevusele ajal, mil kõnealuse poliitika täieliku õiguspärasuse tagamiseks ja Euroopa projekti edasiarendamiseks tuleb tõsta kodanike teadlikkust struktuurifondidest rahastatavate projektide tulemustest ja ELi poliitikameetmete mõjust nende piirkonnas. Selleks et maksimeerida ühtekuuluvuspoliitika alase teabe levikut kodanike hulgas, kutsub komitee Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles suurendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalust teabevahetuskampaaniates. Samal ajal peab komitee vajalikuks muuta IT-vahendite ulatuslikul toel tõhusaks meetmed, millega nähakse ette eraldatud vahendite ja oodatavate tulemuste läbipaistvus, ning suurendada kogutud andmete kasutamist (avatud andmed) eesmärkidel, mida peetakse üldsuse jaoks kõige kasulikumaks ja tõhusamaks;

...üha tihedamale suhtlusele eri liikmesriikide haldusasutuste vahel ja naaberriikidega...

| 44. | arvestades seda, et Euroopa territoriaalne koostöö kujutab endast programmiperioodist 2007–2013 saadik ühtekuuluvuspoliitika eraldi eesmärki, leiab, et ühtekuuluvuse aruandes pööratakse sellele liiga vähe tähelepanu. Iseäranis selle piiriülese koostöö osa mõjutab piiriüleste piirkondade ühtekuuluvust. Seepärast soovitab komitee, et edaspidi hõlmaks aruanne Euroopa piirüleste piirkondade ühtekuuluvuse hinnangut, mis sisaldaks nende piirkondade peamiste probleemide analüüsi ja piiriülese koostöö rakenduskavade mõju hinnangut. Sellele vahendile tuleks osutada suuremat tähelepanu, sest see edendab partnerlusi ja kogemuste vahetamist eri liikmesriikide ametiasutuste vahel ning on suunatud üha enam ühistel väärtushinnangutel ja tavadel põhinevale haldussüsteemile; |
| --- | --- |

44.

arvestades seda, et Euroopa territoriaalne koostöö kujutab endast programmiperioodist 2007–2013 saadik ühtekuuluvuspoliitika eraldi eesmärki, leiab, et ühtekuuluvuse aruandes pööratakse sellele liiga vähe tähelepanu. Iseäranis selle piiriülese koostöö osa mõjutab piiriüleste piirkondade ühtekuuluvust. Seepärast soovitab komitee, et edaspidi hõlmaks aruanne Euroopa piirüleste piirkondade ühtekuuluvuse hinnangut, mis sisaldaks nende piirkondade peamiste probleemide analüüsi ja piiriülese koostöö rakenduskavade mõju hinnangut. Sellele vahendile tuleks osutada suuremat tähelepanu, sest see edendab partnerlusi ja kogemuste vahetamist eri liikmesriikide ametiasutuste vahel ning on suunatud üha enam ühistel väärtushinnangutel ja tavadel põhinevale haldussüsteemile;

| 45. | tunneb kahetsust selle pärast, et ühtekuuluvust käsitlevas kuuendas aruandes ei ole edasi arendatud ühtekuuluvuspoliitika esmatähtsat rolli makropiirkondlike strateegiate toetamisel; |
| --- | --- |

45.

tunneb kahetsust selle pärast, et ühtekuuluvust käsitlevas kuuendas aruandes ei ole edasi arendatud ühtekuuluvuspoliitika esmatähtsat rolli makropiirkondlike strateegiate toetamisel;

| 46. | kutsub üles looma tihedama seose ühtekuuluvuspoliitika ja ELi naabruspoliitika vahel ning projektide tulemusi rohkem väärtustama ja paremini levitama; |
| --- | --- |

46.

kutsub üles looma tihedama seose ühtekuuluvuspoliitika ja ELi naabruspoliitika vahel ning projektide tulemusi rohkem väärtustama ja paremini levitama;

...ning suuremat poliitilist kaalu omavale Euroopa arutelule.

| 47. | soovitab luua ühtekuuluvuspoliitika nõukogu, kuhu kuuluvad liikmesriigis ühtekuuluvuspoliitika eest vastutava valitsustasandi ametnikud. Komitee arvates võiks see tagada ühtekuuluvuspoliitika suurema nähtavuse ja jätkuva poliitilise arutelu kõnealusel teemal. Sellega seoses teatab komitee oma valmisolekust osaleda aktiivselt poliitilistes aruteludes sellise struktuuri loomise üle, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohtade täielik arvessevõtmine (4). |
| --- | --- |

47.

soovitab luua ühtekuuluvuspoliitika nõukogu, kuhu kuuluvad liikmesriigis ühtekuuluvuspoliitika eest vastutava valitsustasandi ametnikud. Komitee arvates võiks see tagada ühtekuuluvuspoliitika suurema nähtavuse ja jätkuva poliitilise arutelu kõnealusel teemal. Sellega seoses teatab komitee oma valmisolekust osaleda aktiivselt poliitilistes aruteludes sellise struktuuri loomise üle, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohtade täielik arvessevõtmine (4).

Brüssel, 3. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  CDR_3609-2013_00_00_TRA_AC.

1

(2)  CDR_00789-2013_00_00_TRA_AC.

2

(3)  CDR 3609-2013_00_00_TRA_AC.

3

(4)  CDR_2233-2012_00_00_TRA_RES (raportöör: Marek Wozniak (PL/EPP).

4

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/15

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Tööstuspoliitika pakett”

(2015/C 019/04)

| Raportöör | Markku Markkula (FI/EPP), Espoo linnavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokumendid | Euroopa Komisjoni teatis „Euroopa tööstuse taassünd”,
  COM(2014) 14 final ja
  Euroopa Komisjoni teatis „Tööstustoodete siseturu tulevik”,
  COM(2014) 25 final |

Raportöör

Markku Markkula (FI/EPP), Espoo linnavolikogu liige

Viitedokumendid

Euroopa Komisjoni teatis „Euroopa tööstuse taassünd”,

COM(2014) 14 final ja

Euroopa Komisjoni teatis „Tööstustoodete siseturu tulevik”,

COM(2014) 25 final

I.   PEAMISED SEISUKOHAD, MIS PÕHINEVAD REGIOONIDE KOMITEE JÄRELEVALVEL STRATEEGIA „EUROOPA 2020” MEETMETE ÜLE

| 1. | Regioonide Komitee on 2010. aastast alates käsitlenud tööstuspoliitikat eelkõige teemaga seonduvate strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuste seisukohast ning on strateegia hindamiseks ellu viinud rea küsitlusi ja konverentse (1). Selle töö tulemusena esitas komitee strateegia „Euroopa 2020” üldise kokkuvõtte 7. märtsil 2014 avaldatud s komitee Ateena deklaratsioonis (2) – majanduskasvu ja tööhõive visioonis kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist – ning koos sellega ka vahehindamise aruande (3). Kokkuvõttes toetab Regioonide Komitee järgmist:






  a. | strateegiale „Euroopa 2020” territoriaalse mõõtme andmine ning territoriaalselt diferentseeritud eesmärkide seadmine piirkondlikul tasandil, kasutades alt üles ja ülalt alla lähenemisviiside kombinatsiooni; |
| --- | --- | --- |

1.

Regioonide Komitee on 2010. aastast alates käsitlenud tööstuspoliitikat eelkõige teemaga seonduvate strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuste seisukohast ning on strateegia hindamiseks ellu viinud rea küsitlusi ja konverentse (1). Selle töö tulemusena esitas komitee strateegia „Euroopa 2020” üldise kokkuvõtte 7. märtsil 2014 avaldatud s komitee Ateena deklaratsioonis (2) – majanduskasvu ja tööhõive visioonis kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist – ning koos sellega ka vahehindamise aruande (3). Kokkuvõttes toetab Regioonide Komitee järgmist:

a.

strateegiale „Euroopa 2020” territoriaalse mõõtme andmine ning territoriaalselt diferentseeritud eesmärkide seadmine piirkondlikul tasandil, kasutades alt üles ja ülalt alla lähenemisviiside kombinatsiooni;

| b. | strateegia „Euroopa 2020” kujundamine ja rakendamine mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisi alusel; |
| --- | --- |

b.

strateegia „Euroopa 2020” kujundamine ja rakendamine mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisi alusel;

| c. | majanduskasvu ja tööhõive toetamiseks vajalike pikaajaliste investeeringute piisav rahastamine; |
| --- | --- |

c.

majanduskasvu ja tööhõive toetamiseks vajalike pikaajaliste investeeringute piisav rahastamine;

REGIOONIDE KOMITEE

| 2. | märgib, et kaasates linnad tihedamini kõigis poliitikatsükli etappides, suudab EL paremini reageerida muutustele, mida kodanikud kogevad kõikjal Euroopas. See nõuab mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisi kohaldamist koostöös kõigi valitsustasanditega (vertikaalne partnerlus) ja kõigi sidusrühmade eri tasanditega (horisontaalne partnerlus); |
| --- | --- |

2.

märgib, et kaasates linnad tihedamini kõigis poliitikatsükli etappides, suudab EL paremini reageerida muutustele, mida kodanikud kogevad kõikjal Euroopas. See nõuab mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisi kohaldamist koostöös kõigi valitsustasanditega (vertikaalne partnerlus) ja kõigi sidusrühmade eri tasanditega (horisontaalne partnerlus);

| 3. | teeb ettepaneku, et komisjon tugevdaks oma tegevust piirkondlikes ja kohalikes võrdlusuuringutes, kogemustevahetusel ja vastastikusel õppimisel – kõik see on määrava tähtsusega tööstuse innovatsioonivõime suurendamisel ning seega strateegia „Euroopa 2020” jaoks väga oluline. Et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused suudaksid võtta koordineeriva rolli ja pakkuda partneritele platvormi lahenduste leidmiseks, tuleb tugevdada nende haldussuutlikkust kõnealustes valdkondades; |
| --- | --- |

3.

teeb ettepaneku, et komisjon tugevdaks oma tegevust piirkondlikes ja kohalikes võrdlusuuringutes, kogemustevahetusel ja vastastikusel õppimisel – kõik see on määrava tähtsusega tööstuse innovatsioonivõime suurendamisel ning seega strateegia „Euroopa 2020” jaoks väga oluline. Et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused suudaksid võtta koordineeriva rolli ja pakkuda partneritele platvormi lahenduste leidmiseks, tuleb tugevdada nende haldussuutlikkust kõnealustes valdkondades;

Tööstuspoliitika paketi territoriaalse mõõtme täiendav analüüs

| 4. | Regioonide Komitee on analüüsinud tööstuspoliitika paketi territoriaalset mõõdet ning tuvastanud põhiküsimused ja -vajadused, millega kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tööstuspoliitika rakendamise käigus tuleb tegelda: 1) kohalike ja piirkondlike alade roll ülemaailmses väärtusahelas; 2) kriisi ebaühtlane ja püsiv mõju territoriaalsele, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; 3) mitmetasandiline juhtimine ja poliitika koordineerimine; 4) tööstuspoliitika institutsiooniline suutlikkus ja strateegiline juhtimine; 5) suutlikkus ettevõtluse vaimu edendada ning turgu õiglaselt ja tõhusalt reguleerida; |
| --- | --- |

4.

Regioonide Komitee on analüüsinud tööstuspoliitika paketi territoriaalset mõõdet ning tuvastanud põhiküsimused ja -vajadused, millega kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tööstuspoliitika rakendamise käigus tuleb tegelda: 1) kohalike ja piirkondlike alade roll ülemaailmses väärtusahelas; 2) kriisi ebaühtlane ja püsiv mõju territoriaalsele, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; 3) mitmetasandiline juhtimine ja poliitika koordineerimine; 4) tööstuspoliitika institutsiooniline suutlikkus ja strateegiline juhtimine; 5) suutlikkus ettevõtluse vaimu edendada ning turgu õiglaselt ja tõhusalt reguleerida;

| 5. | märgib, et analüüs sisaldas ka nende probleemide ja vajaduste ning tööstuspoliitika paketi teatiste vaheliste seoste hindamist, samuti teatud parimate tavade võrdlemist. Tulemused hõlmavad tööstustegevuse toetamise ja edendamisega seotud ettepanekuid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

5.

märgib, et analüüs sisaldas ka nende probleemide ja vajaduste ning tööstuspoliitika paketi teatiste vaheliste seoste hindamist, samuti teatud parimate tavade võrdlemist. Tulemused hõlmavad tööstustegevuse toetamise ja edendamisega seotud ettepanekuid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 6. | Analüüsi alusel soovitab Regioonide Komitee kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel nende aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiate (RIS3) puhul pöörata erilist tähelepanu järgmistele punktidele, mille rakendamine eeldab paljudel juhtudel ka komisjoni meetmeid:






  a. | kohapõhiste ja võimalustele tuginevate olukordade ja vajaduste analüüside koostamine; |
| --- | --- | --- |

6.

Analüüsi alusel soovitab Regioonide Komitee kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel nende aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiate (RIS3) puhul pöörata erilist tähelepanu järgmistele punktidele, mille rakendamine eeldab paljudel juhtudel ka komisjoni meetmeid:

a.

kohapõhiste ja võimalustele tuginevate olukordade ja vajaduste analüüside koostamine;

| b. | konkreetsetes tingimustes asjakohaste struktuurimuutuste prioriteetide tuvastamine; |
| --- | --- |

b.

konkreetsetes tingimustes asjakohaste struktuurimuutuste prioriteetide tuvastamine;

| c. | strateegia vastastikune hindamine; |
| --- | --- |

c.

strateegia vastastikune hindamine;

| d. | kohalike ja piirkondlike strateegiate integreerimine riiklikku süsteemi; |
| --- | --- |

d.

kohalike ja piirkondlike strateegiate integreerimine riiklikku süsteemi;

| e. | institutsioonilise ja juhtimissuutlikkuse arendamise edendamine; |
| --- | --- |

e.

institutsioonilise ja juhtimissuutlikkuse arendamise edendamine;

| f. | kindla järelevalve- ja hindamissüsteemi rakendamine sellisel viisil, et paindlikud haldussuunised ja auditeerimistavad toetavad tulemus- ja mõjueesmärke; |
| --- | --- |

f.

kindla järelevalve- ja hindamissüsteemi rakendamine sellisel viisil, et paindlikud haldussuunised ja auditeerimistavad toetavad tulemus- ja mõjueesmärke;

| g. | turueeskirjade edendamine ja alt-üles lähenemisviis poliitikakujundamisel; |
| --- | --- |

g.

turueeskirjade edendamine ja alt-üles lähenemisviis poliitikakujundamisel;

| h. | kontekstist lähtuvate progressi võimaldavate tehnoloogiate integreerimise ja väljaarendamise uurimine ja edendamine; |
| --- | --- |

h.

kontekstist lähtuvate progressi võimaldavate tehnoloogiate integreerimise ja väljaarendamise uurimine ja edendamine;

| i. | töökohtade loomise suutlikkus ning kohalike oskuste kasutamine eriti tootmis- ja teenuste osutamise protsessides. |
| --- | --- |

i.

töökohtade loomise suutlikkus ning kohalike oskuste kasutamine eriti tootmis- ja teenuste osutamise protsessides.

II.   PÕHILISED POLIITIKASOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 7. | nõustub komisjoniga, et tugev tööstuslik baas on Euroopa konkurentsivõime ja pideva kasvu jaoks esmatähtis. Rõhutades, et tööstus tähendab palju enamat kui traditsioonilist tootmissektorit, milleks seda tavaliselt on harjutud pidama, ning et tööstusprotsessid ja ökosüsteemid avaldavad tohutut mõju kogu ühiskonnale, nõuab Regioonide Komitee käesolevas arvamuses kavandatud meetmete kiiret rakendamist; |
| --- | --- |

7.

nõustub komisjoniga, et tugev tööstuslik baas on Euroopa konkurentsivõime ja pideva kasvu jaoks esmatähtis. Rõhutades, et tööstus tähendab palju enamat kui traditsioonilist tootmissektorit, milleks seda tavaliselt on harjutud pidama, ning et tööstusprotsessid ja ökosüsteemid avaldavad tohutut mõju kogu ühiskonnale, nõuab Regioonide Komitee käesolevas arvamuses kavandatud meetmete kiiret rakendamist;

| 8. | rõhutab, et Euroopa konkurentsieelis maailmamajanduses põhineb eelkõige jätkusuutlikel kõrge lisaväärtusega toodetel ja teenustel. Seetõttu märgib komitee, et tööstuse ajakohastamiseks hädavajalike innovatsiooniinvesteeringute vähenemine majanduskriisi ajal on muutunud tõsiseks ohuks Euroopa tulevikule; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Euroopa konkurentsieelis maailmamajanduses põhineb eelkõige jätkusuutlikel kõrge lisaväärtusega toodetel ja teenustel. Seetõttu märgib komitee, et tööstuse ajakohastamiseks hädavajalike innovatsiooniinvesteeringute vähenemine majanduskriisi ajal on muutunud tõsiseks ohuks Euroopa tulevikule;

| 9. | kutsub Euroopat üles tunnistama endale vajadust saavutada ülemaailmne liidriroll strateegilistes valdkondades, kus on väärtuslikud töökohad. Selleks tuleb stimuleerida olemasolevat tööstust, investeerides uutesse tehnoloogiatesse, parandades ettevõtluskeskkonda, lihtsustades juurdepääsu turgudele ja rahastamisele ning tagades ka selle, et töötajatel oleksid tööstuses vajalikud oskused; |
| --- | --- |

9.

kutsub Euroopat üles tunnistama endale vajadust saavutada ülemaailmne liidriroll strateegilistes valdkondades, kus on väärtuslikud töökohad. Selleks tuleb stimuleerida olemasolevat tööstust, investeerides uutesse tehnoloogiatesse, parandades ettevõtluskeskkonda, lihtsustades juurdepääsu turgudele ja rahastamisele ning tagades ka selle, et töötajatel oleksid tööstuses vajalikud oskused;

| 10. | rõhutab, et ELi kõigi aegade pikim kriis on toonud esile tugeva, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku tööstuse tähtsuse kui kodanike heaolu aluse. Tööstusharu arvele jääb üle 80 % ELi ekspordist ja 80 % erasektori teadusuuringutest ja innovatsioonist. Peaaegu iga neljas erasektori töökoht on tööstuses ja eeldab sageli väga häid kutseoskusi. Iga uus töökoht töötlevas tööstuses loob 0,5–2 töökohta muudes sektorites; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et ELi kõigi aegade pikim kriis on toonud esile tugeva, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku tööstuse tähtsuse kui kodanike heaolu aluse. Tööstusharu arvele jääb üle 80 % ELi ekspordist ja 80 % erasektori teadusuuringutest ja innovatsioonist. Peaaegu iga neljas erasektori töökoht on tööstuses ja eeldab sageli väga häid kutseoskusi. Iga uus töökoht töötlevas tööstuses loob 0,5–2 töökohta muudes sektorites;

| 11. | rõhutab, et lisaks ühiskonna võetud meetmetele on olulised ka iga tööstusettevõtte enda reageerimisvalmidus ja meetmed, et tööstus suudaks reaalmajanduse ja heaolu selgroona konkurentsivõimelisena areneda; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et lisaks ühiskonna võetud meetmetele on olulised ka iga tööstusettevõtte enda reageerimisvalmidus ja meetmed, et tööstus suudaks reaalmajanduse ja heaolu selgroona konkurentsivõimelisena areneda;

| 12. | juhib tähelepanu muutuste juhtimise oskustele kohalikul tasandil kogu Euroopas. Tööstuslik ja ka poliitiline pädevus hõlmab varasemast rohkem mitte üksnes äriprotsesside mõistmist, teadmisi ja tehnoloogilist juhtimist, vaid ka inimestevahelise suhtlemise oskust. Tööstustegevus väärtusahelate ja -võrgustike piires on muutumas üha laiemaks ja veelgi keerulisemaks, kuna suurettevõtted ja VKEd tegutsevad üksteisega läbipõimunult eri sektorites ja riikides. On vaja luua tegelikud seosed tööstusvaldkonna suurettevõtete ja VKEde poliitika ning nende asukohaks olevate riikide ja piirkondade konkreetse tööstuspoliitika vahel; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu muutuste juhtimise oskustele kohalikul tasandil kogu Euroopas. Tööstuslik ja ka poliitiline pädevus hõlmab varasemast rohkem mitte üksnes äriprotsesside mõistmist, teadmisi ja tehnoloogilist juhtimist, vaid ka inimestevahelise suhtlemise oskust. Tööstustegevus väärtusahelate ja -võrgustike piires on muutumas üha laiemaks ja veelgi keerulisemaks, kuna suurettevõtted ja VKEd tegutsevad üksteisega läbipõimunult eri sektorites ja riikides. On vaja luua tegelikud seosed tööstusvaldkonna suurettevõtete ja VKEde poliitika ning nende asukohaks olevate riikide ja piirkondade konkreetse tööstuspoliitika vahel;

| 13. | rõhutab, et traditsiooniline tooteahela kontseptsioon oma etappide ja tootmisteguritega hakkab hägustuma, kuna tegelikkus on rajatud ülemaailmselt võrgustunud ökosüsteemide keerulistele vastasmõjudele. Uute, säästvate lahenduste võimalikuks muutmisel on tehnoloogiatel võtmepositsioon; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et traditsiooniline tooteahela kontseptsioon oma etappide ja tootmisteguritega hakkab hägustuma, kuna tegelikkus on rajatud ülemaailmselt võrgustunud ökosüsteemide keerulistele vastasmõjudele. Uute, säästvate lahenduste võimalikuks muutmisel on tehnoloogiatel võtmepositsioon;

| 14. | rõhutab vajadust keskenduda ELi traditsiooniliste tööstusharude ajakohastamisele eelkõige neis valdkondades, mille konkurentsivõime oli peaasjalikult tööjõukulude tegur ja kus on olemas kõrgel tasemel oskusteavet, millest on võimalik kasu saada; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust keskenduda ELi traditsiooniliste tööstusharude ajakohastamisele eelkõige neis valdkondades, mille konkurentsivõime oli peaasjalikult tööjõukulude tegur ja kus on olemas kõrgel tasemel oskusteavet, millest on võimalik kasu saada;

| 15. | tunnistab hiljutist tööstusarengut, milles tööstustooted ja teenused täiendavad üksteist. Teenused moodustavad umbes 40 % Euroopa tööstustoodete ekspordi lisaväärtusest. Umbes kolmandik selle ekspordi tulemusena loodud töökohtadest on ettevõtetes, mis pakuvad toodete eksportijatele lisateenuseid. Sellised teenused nagu hooldus ja koolitus on keerukate tööstustoodete tarnimisel väga olulised. Selliste eriteenuste nagu näiteks finantsvahenduse, kommunikatsiooni, kindlustuse ja teadmismahukate ettevõtlusteenuste (KIBS) tähtsus tööstustoodete tootmises kasvab. See võib olla üks selgitus, miks teenuste osakaal majanduse kogutoodangus kasvab; |
| --- | --- |

15.

tunnistab hiljutist tööstusarengut, milles tööstustooted ja teenused täiendavad üksteist. Teenused moodustavad umbes 40 % Euroopa tööstustoodete ekspordi lisaväärtusest. Umbes kolmandik selle ekspordi tulemusena loodud töökohtadest on ettevõtetes, mis pakuvad toodete eksportijatele lisateenuseid. Sellised teenused nagu hooldus ja koolitus on keerukate tööstustoodete tarnimisel väga olulised. Selliste eriteenuste nagu näiteks finantsvahenduse, kommunikatsiooni, kindlustuse ja teadmismahukate ettevõtlusteenuste (KIBS) tähtsus tööstustoodete tootmises kasvab. See võib olla üks selgitus, miks teenuste osakaal majanduse kogutoodangus kasvab;

| 16. | tahab juhtida tähelepanu IKT paradigma muutmise tagajärgedele. Autodes, olmeelektroonikas, tööstustootmises ja tervishoius on rohkem mobiilseid võrguühendusi kui inimeste igapäevategevuses. Modernses tööpingiettevõttes on sageli juba üle 10 korra rohkem arvuteid ja võrguseadmeid kui kontorikeskkonnas. Võrgustunud tegevus eeldab tõhusat teabehaldust: töötatakse välja teabesüsteemide mudeleid ning suurendatakse avatud innovatsiooni ja koostööd, millest kõik kasu saavad. Linnaplaneerimises on kiiresti tarvis piirkondlikku infomodelleerimist ning linna- ja piirkondliku tasandi protsessijuhtimist; |
| --- | --- |

16.

tahab juhtida tähelepanu IKT paradigma muutmise tagajärgedele. Autodes, olmeelektroonikas, tööstustootmises ja tervishoius on rohkem mobiilseid võrguühendusi kui inimeste igapäevategevuses. Modernses tööpingiettevõttes on sageli juba üle 10 korra rohkem arvuteid ja võrguseadmeid kui kontorikeskkonnas. Võrgustunud tegevus eeldab tõhusat teabehaldust: töötatakse välja teabesüsteemide mudeleid ning suurendatakse avatud innovatsiooni ja koostööd, millest kõik kasu saavad. Linnaplaneerimises on kiiresti tarvis piirkondlikku infomodelleerimist ning linna- ja piirkondliku tasandi protsessijuhtimist;

| 17. | soovib edendada Euroopa tööstuspoliitikas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete kasutuselevõttu, mis paneks aluse tootlikumale, jätkusuutlikumale ja kaasavamale majandusele; |
| --- | --- |

17.

soovib edendada Euroopa tööstuspoliitikas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete kasutuselevõttu, mis paneks aluse tootlikumale, jätkusuutlikumale ja kaasavamale majandusele;

Komisjoni teatises ja Euroopa Ülemkogu 2014. aasta märtsi otsuses määratletud peamised prioriteedid

REGIOONIDE KOMITEE

| 18. | nõustub komisjoniga, et tuleb kutsuda liikmesriike üles tegelema tööstuse elavdamise küsimusega ja otsima ühiseid lahendusi Euroopa konkurentsivõime ja jätkusuutliku majanduskasvu suurendamiseks. Komitee on seisukohal, et Euroopa Komisjon peab paremini ära kasutama kõik võimalused, mida vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 173 tööstuspoliitika valdkonnas pakutakse, iseäranis otsustades „teha kasulikke algatusi ... kooskõlastamise edendamiseks (liikmesriikide vahel tööstuspoliitika valdkonnas), eelkõige algatusi, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korraldada kogemuste vahetamist ning valmistada ette korrapäraseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikke tegureid”; |
| --- | --- |

18.

nõustub komisjoniga, et tuleb kutsuda liikmesriike üles tegelema tööstuse elavdamise küsimusega ja otsima ühiseid lahendusi Euroopa konkurentsivõime ja jätkusuutliku majanduskasvu suurendamiseks. Komitee on seisukohal, et Euroopa Komisjon peab paremini ära kasutama kõik võimalused, mida vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 173 tööstuspoliitika valdkonnas pakutakse, iseäranis otsustades „teha kasulikke algatusi ... kooskõlastamise edendamiseks (liikmesriikide vahel tööstuspoliitika valdkonnas), eelkõige algatusi, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korraldada kogemuste vahetamist ning valmistada ette korrapäraseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikke tegureid”;

| 19. | rõhutab, et tööstusstrateegiat ei saa ellu rakendada eraldiseisva poliitikana, sest sel on mitmeid vastasmõjusid paljude muude poliitikavaldkondadega. Tööstusstrateegia peab olema tihedalt seotud energia-, haridus-, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni-, kaubandus-, taristu-, sotsiaalse vastutuse ning tervishoiu- ja ohutuse poliitikaga; soovib seepärast tööstuspoliitika puhul integreerituma ja valdkonnaülese lähenemisviisi kasutamist; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et tööstusstrateegiat ei saa ellu rakendada eraldiseisva poliitikana, sest sel on mitmeid vastasmõjusid paljude muude poliitikavaldkondadega. Tööstusstrateegia peab olema tihedalt seotud energia-, haridus-, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni-, kaubandus-, taristu-, sotsiaalse vastutuse ning tervishoiu- ja ohutuse poliitikaga; soovib seepärast tööstuspoliitika puhul integreerituma ja valdkonnaülese lähenemisviisi kasutamist;

| 20. | märgib, et VKEsid tuleb pidada Euroopa tööstuspoliitika strateegiliseks elemendiks, kohaldades tõhusalt komisjoni teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act””; |
| --- | --- |

20.

märgib, et VKEsid tuleb pidada Euroopa tööstuspoliitika strateegiliseks elemendiks, kohaldades tõhusalt komisjoni teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act””;

| 21. | rõhutab raske primaartööstuse tähtsust Euroopa biomajanduse arendamisel ja soovitab, et Euroopa Liit peaks kasutusele võtma uued koostöö- ja rahastamismehhanismid, et suunata uusimat Euroopa tehnoloogiat ja muud oskusteavet keerukatesse ja suuremahulistesse primaartööstuse uuendamise projektidesse eelkõige suure tööpuudusega piirkondades; |
| --- | --- |

21.

rõhutab raske primaartööstuse tähtsust Euroopa biomajanduse arendamisel ja soovitab, et Euroopa Liit peaks kasutusele võtma uued koostöö- ja rahastamismehhanismid, et suunata uusimat Euroopa tehnoloogiat ja muud oskusteavet keerukatesse ja suuremahulistesse primaartööstuse uuendamise projektidesse eelkõige suure tööpuudusega piirkondades;

| 22. | soovib juhtida tähelepanu sellele, et Euroopa tööstuse konkurentsivõime toetamiseks tuleb järgida komisjoni tehtud ettepanekuid prioriteetide kohta. Regioonide Komitee rõhutab siiski, et need on põhinõuded, mis vajavad edasiarendamist ja konkreetset rakendamist; |
| --- | --- |

22.

soovib juhtida tähelepanu sellele, et Euroopa tööstuse konkurentsivõime toetamiseks tuleb järgida komisjoni tehtud ettepanekuid prioriteetide kohta. Regioonide Komitee rõhutab siiski, et need on põhinõuded, mis vajavad edasiarendamist ja konkreetset rakendamist;

| 23. | avaldab heameelt oluliste otsuste üle, mida Euroopa Ülemkogu seoses tööstuse konkurentsivõimega langetas 20.–21. märtsil 2014. Ülemkogu sedastas, et progressi võimaldavad tehnoloogiad tuleks konsolideerida, määratledes kiiresti Euroopa tasandil huvi pakkuvad projektid, ning pööras ka erilist tähelepanu rohetehnoloogiale kui valdkondadeülesele elemendile tööstuse konkurentsivõime soodustamisel; |
| --- | --- |

23.

avaldab heameelt oluliste otsuste üle, mida Euroopa Ülemkogu seoses tööstuse konkurentsivõimega langetas 20.–21. märtsil 2014. Ülemkogu sedastas, et progressi võimaldavad tehnoloogiad tuleks konsolideerida, määratledes kiiresti Euroopa tasandil huvi pakkuvad projektid, ning pööras ka erilist tähelepanu rohetehnoloogiale kui valdkondadeülesele elemendile tööstuse konkurentsivõime soodustamisel;

| 24. | peab seoses määruse 1260/2012 (tõhustatud koostöö rakendamise kohta ühtse patendikaitse loomise valdkonnas) rakendamisega vajalikuks leida kuldne kesktee innovatsiooni stimuleeriva intellektuaalomandi kaitse ja maksimaalse teabevahetuse vahel, mis võib olla tulevaste tehnoloogiliste edusammude allikaks. Euroopa tasandil tuleb vältida patentide kasutamist strateegilise relvana, nagu näiteks patendipadrikute („patent thickets”) kuritarvitamine või patentide killustamine, ja edendada rangeid patenteerimisnõudeid, et vältida väikese lisaväärtusega patentidele monopoliõiguste andmist; |
| --- | --- |

24.

peab seoses määruse 1260/2012 (tõhustatud koostöö rakendamise kohta ühtse patendikaitse loomise valdkonnas) rakendamisega vajalikuks leida kuldne kesktee innovatsiooni stimuleeriva intellektuaalomandi kaitse ja maksimaalse teabevahetuse vahel, mis võib olla tulevaste tehnoloogiliste edusammude allikaks. Euroopa tasandil tuleb vältida patentide kasutamist strateegilise relvana, nagu näiteks patendipadrikute („patent thickets”) kuritarvitamine või patentide killustamine, ja edendada rangeid patenteerimisnõudeid, et vältida väikese lisaväärtusega patentidele monopoliõiguste andmist;

| 25. | möönab, et lisaks kutsus ülemkogu komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema esmatähtsana puudujääke loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika alaste oskuste vallas (nn STEM-oskused), milles peaks suuremal määral osalema ka tööstussektor; Selle rakendamiseks on vaja koheseid meetmeid. Komitee soovitab, et need peaksid sisaldama ka meetmeid keeleoskuse parandamiseks, millega parandataks ühtlasi siseturu toimivust; |
| --- | --- |

25.

möönab, et lisaks kutsus ülemkogu komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema esmatähtsana puudujääke loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika alaste oskuste vallas (nn STEM-oskused), milles peaks suuremal määral osalema ka tööstussektor; Selle rakendamiseks on vaja koheseid meetmeid. Komitee soovitab, et need peaksid sisaldama ka meetmeid keeleoskuse parandamiseks, millega parandataks ühtlasi siseturu toimivust;

| 26. | eeldab, et komisjon võtab Euroopa reindustrialiseerimise meetmeid, milles keskendutakse programmi „Horisont 2020” abil loodavatele tipptaseme oskustele ja nende levitamisele Euroopa eri paigus asuvates primaartööstuspiirkondades. INTERREGi programmid on kahtlemata vajalikud vahendid, mille abil tugevdatakse tööstuspiirkondade rakenduskõrgkoolide võrgustumist, kuid teadus- ja tööstusringkondade üha tihedama vastastikuse suhtluse valguses kahetseb komitee siiralt, et programmist „Horisont 2020” on kadunud „teadmiste piirkondade” vahend, mis on selgelt tõestanud oma väärtust piirkondlike klastrite teadusuuringute kavade koordineerimisel peaaegu 10 aastat. Komitee rõhutab, et programmi „Horisont 2020” esimene tegevusaasta on näidanud, et selleks otstarbeks ei ole välja töötatud piisavalt tõhusat uut vahendit. Vastav „teadmiste piirkondade” vahend tuleb kiiresti uuesti välja töötada ja rakendada; |
| --- | --- |

26.

eeldab, et komisjon võtab Euroopa reindustrialiseerimise meetmeid, milles keskendutakse programmi „Horisont 2020” abil loodavatele tipptaseme oskustele ja nende levitamisele Euroopa eri paigus asuvates primaartööstuspiirkondades. INTERREGi programmid on kahtlemata vajalikud vahendid, mille abil tugevdatakse tööstuspiirkondade rakenduskõrgkoolide võrgustumist, kuid teadus- ja tööstusringkondade üha tihedama vastastikuse suhtluse valguses kahetseb komitee siiralt, et programmist „Horisont 2020” on kadunud „teadmiste piirkondade” vahend, mis on selgelt tõestanud oma väärtust piirkondlike klastrite teadusuuringute kavade koordineerimisel peaaegu 10 aastat. Komitee rõhutab, et programmi „Horisont 2020” esimene tegevusaasta on näidanud, et selleks otstarbeks ei ole välja töötatud piisavalt tõhusat uut vahendit. Vastav „teadmiste piirkondade” vahend tuleb kiiresti uuesti välja töötada ja rakendada;

| 27. | julgustab komisjoni rõhutama teaduse, ettevõtluse, ühiskonna, kodanike ja poliitikaloome vahelist seost ning toetab piirkondade olulist rolli kõigi asjaomaste sidusrühmade kokkutoomisel kolme või nelja osapoolega kohtumiste mudeli alusel; |
| --- | --- |

27.

julgustab komisjoni rõhutama teaduse, ettevõtluse, ühiskonna, kodanike ja poliitikaloome vahelist seost ning toetab piirkondade olulist rolli kõigi asjaomaste sidusrühmade kokkutoomisel kolme või nelja osapoolega kohtumiste mudeli alusel;

| 28. | toonitab, et ka Euroopa Ülemkogu rõhutas, et Euroopa konkurentsivõime ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkide saavutamiseks tuleb kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde; |
| --- | --- |

28.

toonitab, et ka Euroopa Ülemkogu rõhutas, et Euroopa konkurentsivõime ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkide saavutamiseks tuleb kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde;

Majanduskasvu ja töökohtade loomist toetavate investeeringute pakett

| 29. | rõhutab Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühist vastutust 300 miljardi euro suuruse majanduskasvu ja töökohtade loomist toetavate investeeringute paketi loomisel ja rakendamisel, kuna neil on selles osas vastastikku täiendavad õiguslikud ja eelarvealased pädevused. Nii lühi- kui ka pikaajalise mõjuga uued lahendused võivad lähtuda järgmistest põhimõtetest:






  — | tööstuse taassünd eeldab tõhusamate, avalikku ja erasektorit paremini hõlmavate rahastamisvahendite väljaarendamist. Need hõlmavad riskikapitali, innovatiivseid avalikke hankeid ning suurema riskitaluvusvõimega laene või tagatisi; |
| --- | --- | --- |

29.

rõhutab Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühist vastutust 300 miljardi euro suuruse majanduskasvu ja töökohtade loomist toetavate investeeringute paketi loomisel ja rakendamisel, kuna neil on selles osas vastastikku täiendavad õiguslikud ja eelarvealased pädevused. Nii lühi- kui ka pikaajalise mõjuga uued lahendused võivad lähtuda järgmistest põhimõtetest:

—

tööstuse taassünd eeldab tõhusamate, avalikku ja erasektorit paremini hõlmavate rahastamisvahendite väljaarendamist. Need hõlmavad riskikapitali, innovatiivseid avalikke hankeid ning suurema riskitaluvusvõimega laene või tagatisi;

| — | majanduskasvu ja töökohtade loomist toetavad investeeringud nõuavad rajatistesse ja taristusse tehtavate investeeringute uusi kombinatsioone ja tööstuslike protsesside uuendamist ning ülikoolide ja tööstuse teadusuuringute ja innovatsiooni alase koostöö uusi vorme. Seda arengut on võimalik kiirendada, muutes aegunud struktuure ning võttes õppust eri ettevõtlussektorite värskeimatest teadusuuringutest ja tööstusrakendustest; |
| --- | --- |

—

majanduskasvu ja töökohtade loomist toetavad investeeringud nõuavad rajatistesse ja taristusse tehtavate investeeringute uusi kombinatsioone ja tööstuslike protsesside uuendamist ning ülikoolide ja tööstuse teadusuuringute ja innovatsiooni alase koostöö uusi vorme. Seda arengut on võimalik kiirendada, muutes aegunud struktuure ning võttes õppust eri ettevõtlussektorite värskeimatest teadusuuringutest ja tööstusrakendustest;

| — | tööstuse taastumist on võimalik kiirendada, kasutades enam digitaalseid tehnoloogiaid ja veebiteenuseid ning eelkõige viies lõpuks lõpule Euroopa digitaalse ühtse turu; |
| --- | --- |

—

tööstuse taastumist on võimalik kiirendada, kasutades enam digitaalseid tehnoloogiaid ja veebiteenuseid ning eelkõige viies lõpuks lõpule Euroopa digitaalse ühtse turu;

| 30. | toetab alternatiivsete rahastamisallikate otsimist ökosüsteemide tugevdamiseks; sellised allikad on näiteks ühisrahastamine, riskikapital ja muud innovatiivsed vahendid, mis aitaksid murda traditsioonilise sõltuvuse pangalaenudest; |
| --- | --- |

30.

toetab alternatiivsete rahastamisallikate otsimist ökosüsteemide tugevdamiseks; sellised allikad on näiteks ühisrahastamine, riskikapital ja muud innovatiivsed vahendid, mis aitaksid murda traditsioonilise sõltuvuse pangalaenudest;

III.   ÜLDISED SOOVITUSED SEOSES ELi POLIITIKAGA

REGIOONIDE KOMITEE

| 31. | tunnistab, et Euroopa konkurentsieelis maailmamajanduses põhineb kõrge lisaväärtusega toodetel ja teenustel, väärtusahelate tulemuslikul juhtimisel ja juurdepääsul kogu maailma turgudele; |
| --- | --- |

31.

tunnistab, et Euroopa konkurentsieelis maailmamajanduses põhineb kõrge lisaväärtusega toodetel ja teenustel, väärtusahelate tulemuslikul juhtimisel ja juurdepääsul kogu maailma turgudele;

| 32. | rõhutab, et stabiilne ja prognoositav õiguskeskkond on eeltingimus selleks, et ELis toimuks tööstusesse investeerimine. Selline stabiilsus ja prognoositavus tuleb saavutada nii kohalikul ja piirkondlikul kui ka riiklikul ja ELi tasandil. Stabiilsust ja prognoositavust kui ettevõtete õiguskindluse tagatist tuleb edendada ELi õigusaktidega, eelistatult direktiividega; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et stabiilne ja prognoositav õiguskeskkond on eeltingimus selleks, et ELis toimuks tööstusesse investeerimine. Selline stabiilsus ja prognoositavus tuleb saavutada nii kohalikul ja piirkondlikul kui ka riiklikul ja ELi tasandil. Stabiilsust ja prognoositavust kui ettevõtete õiguskindluse tagatist tuleb edendada ELi õigusaktidega, eelistatult direktiividega;

| 33. | toetab komisjoni poliitikat arendada ühtset turgu kui konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku tööstuse nurgakivi. Lisaks tõstab komitee esile, et tööstustoodangut ja -teenuseid käsitlevad siseturu õigusaktid pole mitte üksnes Euroopa tööstuse konkurentsivõime, vaid ka tarbija- ja keskkonnakaitse võtmetegur; |
| --- | --- |

33.

toetab komisjoni poliitikat arendada ühtset turgu kui konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku tööstuse nurgakivi. Lisaks tõstab komitee esile, et tööstustoodangut ja -teenuseid käsitlevad siseturu õigusaktid pole mitte üksnes Euroopa tööstuse konkurentsivõime, vaid ka tarbija- ja keskkonnakaitse võtmetegur;

| 34. | toetab komisjoni seisukohta, et konkurentsivõime säilitamiseks vajab Euroopa tööstustoodete ja -teenuste turg sellist õigusraamistikku, mis hõlbustab innovatsiooni ega takista asjatult uue tehnoloogia kiiret kasutuselevõttu ja innovatsiooniturule toomist. ELi õigusaktid ja standardid peavad olema sellised, et uusi tooteid, teenuseid ja uut tehnoloogiat saaks kiiresti turule tuua, nii et Euroopa saaks ära kasutada „esimese tulija” eelist maailmaturul; |
| --- | --- |

34.

toetab komisjoni seisukohta, et konkurentsivõime säilitamiseks vajab Euroopa tööstustoodete ja -teenuste turg sellist õigusraamistikku, mis hõlbustab innovatsiooni ega takista asjatult uue tehnoloogia kiiret kasutuselevõttu ja innovatsiooniturule toomist. ELi õigusaktid ja standardid peavad olema sellised, et uusi tooteid, teenuseid ja uut tehnoloogiat saaks kiiresti turule tuua, nii et Euroopa saaks ära kasutada „esimese tulija” eelist maailmaturul;

| 35. | rõhutab, et piirkonnad peavad suutma määratleda oma kasvupotentsiaali ja juhtima uuendustegevust, kaasates määratlemisse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ülalt-alla ja alt-üles kombineeritud lähenemisviisi raames; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et piirkonnad peavad suutma määratleda oma kasvupotentsiaali ja juhtima uuendustegevust, kaasates määratlemisse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ülalt-alla ja alt-üles kombineeritud lähenemisviisi raames;

| 36. | kordab oma ettepanekut sõlmida territoriaalsed paktid, mis võimaldaksid korraldada piirkondlike arenguprojektidega seotud eri koostöötasandeid ning edendaksid piirkondadevahelist koostööd. Komitee teeb ettepaneku koostada selle kohta ühtne programmidokument, mis võimaldaks riiklikke ja kohalikke poliitikameetmeid piirkondlikul tasandil ELi valdkondliku ja ühtekuuluvuspoliitikaga ühendada; |
| --- | --- |

36.

kordab oma ettepanekut sõlmida territoriaalsed paktid, mis võimaldaksid korraldada piirkondlike arenguprojektidega seotud eri koostöötasandeid ning edendaksid piirkondadevahelist koostööd. Komitee teeb ettepaneku koostada selle kohta ühtne programmidokument, mis võimaldaks riiklikke ja kohalikke poliitikameetmeid piirkondlikul tasandil ELi valdkondliku ja ühtekuuluvuspoliitikaga ühendada;

| 37. | taotleb, et ühendatud programmidokumentidega seonduvaid investeeringuid võiks katta Euroopa Investeerimispanga konkreetne laenupakett majandusliku ja sotsiaalse innovatsiooni uute piirkondlike ökosüsteemide loomiseks. See võib olla suurepärane vahend uuenduslike lahenduste innustamiseks, ettevõtetele eeskujude seadmiseks ning konsortsiumide loomise edendamiseks valdkondades, mis nõuavad uusi ettevõtetevahelisi partnerlusi. Avaliku ja erasektori partnerlustena peaksid need ökosüsteemid panustama nii ettevõtete konkurentsivõime parandamisse kui ka avalike teenuste tõhustamisse (ning seega avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimisse); |
| --- | --- |

37.

taotleb, et ühendatud programmidokumentidega seonduvaid investeeringuid võiks katta Euroopa Investeerimispanga konkreetne laenupakett majandusliku ja sotsiaalse innovatsiooni uute piirkondlike ökosüsteemide loomiseks. See võib olla suurepärane vahend uuenduslike lahenduste innustamiseks, ettevõtetele eeskujude seadmiseks ning konsortsiumide loomise edendamiseks valdkondades, mis nõuavad uusi ettevõtetevahelisi partnerlusi. Avaliku ja erasektori partnerlustena peaksid need ökosüsteemid panustama nii ettevõtete konkurentsivõime parandamisse kui ka avalike teenuste tõhustamisse (ning seega avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimisse);

| 38. | on veendunud, et ELi tööstusvaldkonna ambitsioonide toetamise nurgakivi moodustab regionaalpoliitika (RIS3) aruka spetsialiseerumise strateegia, mis põhineb olemasolevate piirkondlike iseärasuste ning innovatsiooni ja majanduskasvu potentsiaali süstemaatilisel analüüsil; |
| --- | --- |

38.

on veendunud, et ELi tööstusvaldkonna ambitsioonide toetamise nurgakivi moodustab regionaalpoliitika (RIS3) aruka spetsialiseerumise strateegia, mis põhineb olemasolevate piirkondlike iseärasuste ning innovatsiooni ja majanduskasvu potentsiaali süstemaatilisel analüüsil;

| 39. | teeb ettepaneku, et liikmesriigid võtavad vastu ruumilise planeerimise meetmed, mis võimaldavad neil õigeaegselt otsustada ettevõtluspiirkondade asukoha üle ega loo ebavajalikke takistusi, mis muudaks äriühingute rajamise elujõuetuks; |
| --- | --- |

39.

teeb ettepaneku, et liikmesriigid võtavad vastu ruumilise planeerimise meetmed, mis võimaldavad neil õigeaegselt otsustada ettevõtluspiirkondade asukoha üle ega loo ebavajalikke takistusi, mis muudaks äriühingute rajamise elujõuetuks;

| 40. | ärgitab piirkondi hindama oma RIS3 aruka spetsialiseerumise strateegiates kavandatud arengut edendavate tehnoloogiate vajalikkust ning võtma vajalikud tööstuspoliitikat toetavad meetmed rahastamise põhiprioriteetideks ja partnerlussuhete suurendamise vahenditeks kogu ELis, mille abil saavutada oma eesmärgid; |
| --- | --- |

40.

ärgitab piirkondi hindama oma RIS3 aruka spetsialiseerumise strateegiates kavandatud arengut edendavate tehnoloogiate vajalikkust ning võtma vajalikud tööstuspoliitikat toetavad meetmed rahastamise põhiprioriteetideks ja partnerlussuhete suurendamise vahenditeks kogu ELis, mille abil saavutada oma eesmärgid;

| 41. | kutsub komisjoni üles toetama eelkõige piirkondadevahelisi võrgustikke ja nendevahelist koostööd ning nende tegevusest õppimist. Siinkohal võib näiteks tuua Vanguardi algatuse, kus tööstuse taassünd on asetatud võrgustiku RIS3-tegevuse keskmesse eesmärgiga edendada kogemuste vahetamist, tipptasemele jõudmiseks vajalike tingimuste loomist ja projektitaotluste ühist töötlemist; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles toetama eelkõige piirkondadevahelisi võrgustikke ja nendevahelist koostööd ning nende tegevusest õppimist. Siinkohal võib näiteks tuua Vanguardi algatuse, kus tööstuse taassünd on asetatud võrgustiku RIS3-tegevuse keskmesse eesmärgiga edendada kogemuste vahetamist, tipptasemele jõudmiseks vajalike tingimuste loomist ja projektitaotluste ühist töötlemist;

| 42. | kutsub ELi üles piirkondade rahastamisele, et aidata neil luua tõhusaid innovatsiooni ökosüsteeme ja käivitada Euroopa ühisalgatusi. Komitee rõhutab, et ELi toetatav detsentraliseeritud uuendustegevus on ainus viis, kuidas saavutada RIS3 eesmärgid kogu Euroopas; |
| --- | --- |

42.

kutsub ELi üles piirkondade rahastamisele, et aidata neil luua tõhusaid innovatsiooni ökosüsteeme ja käivitada Euroopa ühisalgatusi. Komitee rõhutab, et ELi toetatav detsentraliseeritud uuendustegevus on ainus viis, kuidas saavutada RIS3 eesmärgid kogu Euroopas;

| 43. | rõhutab, et võrreldes eelmise programmiperioodiga 2007–2013 tuleks liikmesriikide ja piirkondlike omavalitsuste määratletud eeskirju ja tavasid uuendada, et tugevdada ja mõõta nende tulemusi ja mõju. Esmajoones nõuab see piirkonna kõigi peamiste teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis osalejate suuremat osavõttu piirkonna aruka spetsialiseerumise strateegiast ning tõhusamat võrgustumist ELi tasandil; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et võrreldes eelmise programmiperioodiga 2007–2013 tuleks liikmesriikide ja piirkondlike omavalitsuste määratletud eeskirju ja tavasid uuendada, et tugevdada ja mõõta nende tulemusi ja mõju. Esmajoones nõuab see piirkonna kõigi peamiste teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis osalejate suuremat osavõttu piirkonna aruka spetsialiseerumise strateegiast ning tõhusamat võrgustumist ELi tasandil;

| 44. | nõustub paljude Euroopa osalejate väljendatud murega, et liikmesriigid ja piirkondlikud omavalitsused ei ole järginud komisjoni suuniseid bürokraatia vähendamiseks, rahastamise tuginemapanekuks aruka spetsialiseerumise strateegiatele ning paindliku kasutajapõhise Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamissüsteemi loomiseks; |
| --- | --- |

44.

nõustub paljude Euroopa osalejate väljendatud murega, et liikmesriigid ja piirkondlikud omavalitsused ei ole järginud komisjoni suuniseid bürokraatia vähendamiseks, rahastamise tuginemapanekuks aruka spetsialiseerumise strateegiatele ning paindliku kasutajapõhise Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamissüsteemi loomiseks;

| 45. | kutsub liikmesriike üles teostama kohaliku ettevõtluskeskkonna hindamist eesmärgiga tõhustada ametivõimude tegevust ja vähendada bürokraatiat ettevõtete jaoks. See annaks võimaluse võrrelda, kuidas eri menetlusviisid ja eeskirjade kohandamine mõjutavad kohalikku ettevõtluskeskkonda; |
| --- | --- |

45.

kutsub liikmesriike üles teostama kohaliku ettevõtluskeskkonna hindamist eesmärgiga tõhustada ametivõimude tegevust ja vähendada bürokraatiat ettevõtete jaoks. See annaks võimaluse võrrelda, kuidas eri menetlusviisid ja eeskirjade kohandamine mõjutavad kohalikku ettevõtluskeskkonda;

| 46. | innustab piirkondi koostöös komisjoniga läbi vaatama oma RIS3 ja Euroopa partnerlusplaanid progressi võimaldavate tehnoloogiate osas. S3-platvormi aruande kohaselt on piirkondlikel poliitikakujundajatel palju küsimusi seoses riigiabi ja progressi võimaldavate tehnoloogiate rahastamisega, sealhulgas näidisprojektide ja taristute rahastamise eeskirjad; |
| --- | --- |

46.

innustab piirkondi koostöös komisjoniga läbi vaatama oma RIS3 ja Euroopa partnerlusplaanid progressi võimaldavate tehnoloogiate osas. S3-platvormi aruande kohaselt on piirkondlikel poliitikakujundajatel palju küsimusi seoses riigiabi ja progressi võimaldavate tehnoloogiate rahastamisega, sealhulgas näidisprojektide ja taristute rahastamise eeskirjad;

| 47. | rõhutab, et lisaks tuleb kasutusele võtta riiklikke vahendeid – eelkõige turupõhiseid ja muid innovaatilisi rahastamisvahendeid. Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga seatud uued rahastamisprioriteedid pakuvad tippettevõtjatele märkimisväärse võimaluse investeerida peamistesse progressi võimaldavatesse tehnoloogiatesse (KET); |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et lisaks tuleb kasutusele võtta riiklikke vahendeid – eelkõige turupõhiseid ja muid innovaatilisi rahastamisvahendeid. Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga seatud uued rahastamisprioriteedid pakuvad tippettevõtjatele märkimisväärse võimaluse investeerida peamistesse progressi võimaldavatesse tehnoloogiatesse (KET);

| 48. | rõhutab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) ning programmi „Horisont 2020” tähtsust ELi tööstuse konkurentsivõime tugevdamisele. Eriti oluline on tõhustada valdkondadevahelist tippteadust ja selle tulemuste kasutamist piirkondlikul tasandil. On tarvis mitmel fondil põhinevaid meetmepakette, mille abil kasutatakse eelkõige IKT ja KET uusimaid teadusandmeid tööstuse eri harude ajakohastamiseks ja luuakse püsivate ühiskondlike tulemuste saavutamiseks vajalikud uued tavad; |
| --- | --- |

48.

rõhutab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) ning programmi „Horisont 2020” tähtsust ELi tööstuse konkurentsivõime tugevdamisele. Eriti oluline on tõhustada valdkondadevahelist tippteadust ja selle tulemuste kasutamist piirkondlikul tasandil. On tarvis mitmel fondil põhinevaid meetmepakette, mille abil kasutatakse eelkõige IKT ja KET uusimaid teadusandmeid tööstuse eri harude ajakohastamiseks ja luuakse püsivate ühiskondlike tulemuste saavutamiseks vajalikud uued tavad;

| 49. | märgib, et lisaks jääb endiselt oluliseks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) saadav toetus, mille näol on tegu praktilise vahendiga, mis aitab inimestel ja piirkondadel taastuda majanduskriisi tagajärgedest ja globaliseerumise mõjudest, aidates töökoha kaotanud inimestel leida uue töö; |
| --- | --- |

49.

märgib, et lisaks jääb endiselt oluliseks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) saadav toetus, mille näol on tegu praktilise vahendiga, mis aitab inimestel ja piirkondadel taastuda majanduskriisi tagajärgedest ja globaliseerumise mõjudest, aidates töökoha kaotanud inimestel leida uue töö;

| 50. | juhib tähelepanu inimkapitali, esmaklassilise oskusteabe ja oskuste ülitähtsale rollile tööstuse probleemide lahendamisel. Oskuste nõudlusele mittevastavus ja väljaõppe probleemid jäävad lähiaastatel tõenäoliselt ELi tööstuse põhiprobleemiks, eelkõige seetõttu, et tootmistehnoloogiate areng suurendab nõudlust konkreetsete kutseoskuste järele. Komitee peab vajalikuks suurendada üldist teadlikkust asjast ning luua valdkondadevahelisi ja sektoriüleseid koolitus- ja haridusprogramme, mille abil oleks võimalik teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi edasi arendada, kinnistada ja kasutusele võtta; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu inimkapitali, esmaklassilise oskusteabe ja oskuste ülitähtsale rollile tööstuse probleemide lahendamisel. Oskuste nõudlusele mittevastavus ja väljaõppe probleemid jäävad lähiaastatel tõenäoliselt ELi tööstuse põhiprobleemiks, eelkõige seetõttu, et tootmistehnoloogiate areng suurendab nõudlust konkreetsete kutseoskuste järele. Komitee peab vajalikuks suurendada üldist teadlikkust asjast ning luua valdkondadevahelisi ja sektoriüleseid koolitus- ja haridusprogramme, mille abil oleks võimalik teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi edasi arendada, kinnistada ja kasutusele võtta;

| 51. | kutsub noort digitaalpõlvkonda ja nende idufirmasid üles andma oma panuse piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate kujundamisse ja rakendamisse, aidates leida lünki ja parandada protsesse piirkondades vajalikes väärtuseahelates. Uued innovatiivsed lahendused peaksid keskenduma nii avaliku kui ka erasektori tööstusprotsessidele ja kodanike kui tarbijate käitumisele; |
| --- | --- |

51.

kutsub noort digitaalpõlvkonda ja nende idufirmasid üles andma oma panuse piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate kujundamisse ja rakendamisse, aidates leida lünki ja parandada protsesse piirkondades vajalikes väärtuseahelates. Uued innovatiivsed lahendused peaksid keskenduma nii avaliku kui ka erasektori tööstusprotsessidele ja kodanike kui tarbijate käitumisele;

| 52. | kutsub ELi, liikmesriike ja piirkondi üles investeerima ühtekuuluvusfondide ja programmi „Horisont 2020” vahendeid konkurentsivõimet tõstvatesse piirkonna-, piiri- ja valdkonnaülestesse tööstuslikesse võimalustesse. Eelkõige tuleb pöörata tähelepanu energia-, transpordi- ja digitaalsele taristule, mis võimaldab teha riikidevahelist koostööd, integreerida tarneahelat ja laiendada ELi-sisest kaubandust; |
| --- | --- |

52.

kutsub ELi, liikmesriike ja piirkondi üles investeerima ühtekuuluvusfondide ja programmi „Horisont 2020” vahendeid konkurentsivõimet tõstvatesse piirkonna-, piiri- ja valdkonnaülestesse tööstuslikesse võimalustesse. Eelkõige tuleb pöörata tähelepanu energia-, transpordi- ja digitaalsele taristule, mis võimaldab teha riikidevahelist koostööd, integreerida tarneahelat ja laiendada ELi-sisest kaubandust;

Kiireloomuline vajadus muutuste hoogustamiseks

REGIOONIDE KOMITEE

| 53. | on oma arvamustes ärgitanud viima tööstuses läbi struktuurireforme ning rõhutanud ühiskonna ja ettevõtete reageerimisvõime tähtsust globaliseerimise ja digitaliseerimise tekitatud konkurentsis. Need soovitused on seotud ka meetmetega vajalike oskuste taseme tõstmiseks ning tervikmõju rõhutava olelusringist lähtuva mõtteviisi ja kliimamuutustega seotud eesmärkidega. Need soovitused on järgmised:






  a. | tööstuspoliitika tuleks muuta Euroopa projekti üheks sambaks, käsitades seda tõelise poliitilise prioriteedina ja pöörates sellele sama suurt poliitilist tähelepanu kui ühtekuuluvusele, taristutele või põllumajandusele. Oskuste ja muutuste kujundamist tuleks vaadelda tööstusstrateegia vältimatu osana kõigil tasanditel (4). EL peab rahaliselt toetama piirkondi, mis võtavad kasutusele uuenduslikke mehhanisme muutuste ennetavaks haldamiseks; |
| --- | --- | --- |

53.

on oma arvamustes ärgitanud viima tööstuses läbi struktuurireforme ning rõhutanud ühiskonna ja ettevõtete reageerimisvõime tähtsust globaliseerimise ja digitaliseerimise tekitatud konkurentsis. Need soovitused on seotud ka meetmetega vajalike oskuste taseme tõstmiseks ning tervikmõju rõhutava olelusringist lähtuva mõtteviisi ja kliimamuutustega seotud eesmärkidega. Need soovitused on järgmised:

a.

tööstuspoliitika tuleks muuta Euroopa projekti üheks sambaks, käsitades seda tõelise poliitilise prioriteedina ja pöörates sellele sama suurt poliitilist tähelepanu kui ühtekuuluvusele, taristutele või põllumajandusele. Oskuste ja muutuste kujundamist tuleks vaadelda tööstusstrateegia vältimatu osana kõigil tasanditel (4). EL peab rahaliselt toetama piirkondi, mis võtavad kasutusele uuenduslikke mehhanisme muutuste ennetavaks haldamiseks;

| b. | terviklikus käsitluses peituvad eelkõige suured võimalused uute keskkonnahoidlike materjalide väljatöötamiseks ning see aitab saavutada ka strateegias „Euroopa 2020” sisalduvaid CO2-heite vähendamise eesmärke. Eelnimetatud põhimõtetele vastav olelusringi arvestamine algab seega juba toote (arvamuses kasutatud sõna „auto”) projekteerimisest, hõlmab tootmisprotsessis kõiki mõjusid keskkonnale, kasutamisfaas kaasa arvatud, ning lõpuks ka ringlussevõttu ja/või ettevalmistamist hilisemaks taaskasutamiseks (5); |
| --- | --- |

b.

terviklikus käsitluses peituvad eelkõige suured võimalused uute keskkonnahoidlike materjalide väljatöötamiseks ning see aitab saavutada ka strateegias „Euroopa 2020” sisalduvaid CO2-heite vähendamise eesmärke. Eelnimetatud põhimõtetele vastav olelusringi arvestamine algab seega juba toote (arvamuses kasutatud sõna „auto”) projekteerimisest, hõlmab tootmisprotsessis kõiki mõjusid keskkonnale, kasutamisfaas kaasa arvatud, ning lõpuks ka ringlussevõttu ja/või ettevalmistamist hilisemaks taaskasutamiseks (5);

| 54. | on juba kindlaks teinud vajalikud olulised tööstuspoliitika muutused, ettevõtlustegevuse moderniseerimiseks vajalikud investeeringud ja nende elluviimise vahendid. Järgmised tsitaadid kolm aastat tagasi vastu võetud Regioonide Komitee arvamusest näitavad, et needsamad suunised on ikka alles ettevalmistamisel ning et ELi meetmed on liiga aeglased, et kiiresti muutuva majanduse ja ettevõtluse vajadustele reageerida. Regioonide Komitee (6):






  a. | on nõus, et tööstuse konkurentsivõime edendamiseks tuleb aruka spetsialiseerumise alal teha edusamme, ning kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles otsima innovatsioonis oma nišši. Arukas spetsialiseerumine on tööstuspoliitikat käsitleva teatise ja juhtalgatuse „Innovatiivne liit” vaheline ühenduslüli; |
| --- | --- | --- |

54.

on juba kindlaks teinud vajalikud olulised tööstuspoliitika muutused, ettevõtlustegevuse moderniseerimiseks vajalikud investeeringud ja nende elluviimise vahendid. Järgmised tsitaadid kolm aastat tagasi vastu võetud Regioonide Komitee arvamusest näitavad, et needsamad suunised on ikka alles ettevalmistamisel ning et ELi meetmed on liiga aeglased, et kiiresti muutuva majanduse ja ettevõtluse vajadustele reageerida. Regioonide Komitee (6):

a.

on nõus, et tööstuse konkurentsivõime edendamiseks tuleb aruka spetsialiseerumise alal teha edusamme, ning kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles otsima innovatsioonis oma nišši. Arukas spetsialiseerumine on tööstuspoliitikat käsitleva teatise ja juhtalgatuse „Innovatiivne liit” vaheline ühenduslüli;

| b. | leiab, et riikide valitsemissektor saaks tänu uuenduslikele riigihangetele avaldada ka märkimisväärset võimendavat mõju ettevõtete konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

b.

leiab, et riikide valitsemissektor saaks tänu uuenduslikele riigihangetele avaldada ka märkimisväärset võimendavat mõju ettevõtete konkurentsivõimele;

| c. | nõustub, et viivitamatult on vaja läbi viia struktuurireformid, et kohaneda ärikeskkonda mõjutavate põhjalike muutustega; |
| --- | --- |

c.

nõustub, et viivitamatult on vaja läbi viia struktuurireformid, et kohaneda ärikeskkonda mõjutavate põhjalike muutustega;

| 55. | rõhutab, et muutuste tempot saab kiirendada, eraldades kohalikele ja piirkondlikele tasanditele rohkem vahendeid. Me vajame innovaatilisi loomingulisi ja kvaliteetseid teedrajavaid meetmeid ning tulemuste reprodutseerimist kogu Euroopas. Piirkonnad on valmis katsetustega algust tegema ja kiirelt eeskujusid järgima, mis on edu saavutamise võti; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et muutuste tempot saab kiirendada, eraldades kohalikele ja piirkondlikele tasanditele rohkem vahendeid. Me vajame innovaatilisi loomingulisi ja kvaliteetseid teedrajavaid meetmeid ning tulemuste reprodutseerimist kogu Euroopas. Piirkonnad on valmis katsetustega algust tegema ja kiirelt eeskujusid järgima, mis on edu saavutamise võti;

| 56. | on paljudes arvamustes viidanud, millele tuleks elluviimisel rõhku panna. Järgmised näited, mis on võetud Regioonide Komitee kaks aastat tagasi vastuvõetud arvamusest programmi „Horisont 2020” kohta (7), on muuhulgas asjakohased ka tööstuspoliitika paketi rakendamisel. Regioonide Komitee:






  a. | märgib, et rahvusvahelist edu saavutanud tooted on väärtusahelatel ja ökosüsteemidel põhinevate maailmatasemel eksperditeadmiste tulemus. Programm „Horisont 2020” peab suutma luua tingimused toimivateks innovatsiooniahelateks. Ainult siis on võimalik vastata olulistele ühiskonnaprobleemidele ja vajadusele tööstust muuta; |
| --- | --- | --- |

56.

on paljudes arvamustes viidanud, millele tuleks elluviimisel rõhku panna. Järgmised näited, mis on võetud Regioonide Komitee kaks aastat tagasi vastuvõetud arvamusest programmi „Horisont 2020” kohta (7), on muuhulgas asjakohased ka tööstuspoliitika paketi rakendamisel. Regioonide Komitee:

a.

märgib, et rahvusvahelist edu saavutanud tooted on väärtusahelatel ja ökosüsteemidel põhinevate maailmatasemel eksperditeadmiste tulemus. Programm „Horisont 2020” peab suutma luua tingimused toimivateks innovatsiooniahelateks. Ainult siis on võimalik vastata olulistele ühiskonnaprobleemidele ja vajadusele tööstust muuta;

| b. | rõhutab võtmetehnoloogiate rolli programmis „Horisont 2020”. Tehnoloogiaid ei peaks arendama eraldi teadus- ja tehnoloogiaprogrammides, vaid need tuleks hoopis siduda juba teadus- ja arengustegevuse etapis tööstuse väärtusahela ja ülemaailmse innovatsiooni väärtusvõrgustike ning tegevusega, millega arendatakse piirkondlikke ökosüsteeme ja innovatsiooniklastreid ning täiendatakse eksperditeadmisi; |
| --- | --- |

b.

rõhutab võtmetehnoloogiate rolli programmis „Horisont 2020”. Tehnoloogiaid ei peaks arendama eraldi teadus- ja tehnoloogiaprogrammides, vaid need tuleks hoopis siduda juba teadus- ja arengustegevuse etapis tööstuse väärtusahela ja ülemaailmse innovatsiooni väärtusvõrgustike ning tegevusega, millega arendatakse piirkondlikke ökosüsteeme ja innovatsiooniklastreid ning täiendatakse eksperditeadmisi;

IV.   KONKREETSED POLIITILISED SOOVITUSED SEOSES ETTEVÕTLUSKESKKONNAGA

REGIOONIDE KOMITEE

| 57. | möönab, et ülemaailmne konkurentsiolukord on otsustavalt muutunud ja tegelikkusega ei tule mitte ainult kohaneda, vaid paljuski tuleb hakata ka muutuse eestvedajaks. ELi ettevõtete ülemaailmset jätkusuutlikku konkurentsivõimet tuleb kehtivate ELi õigusaktide hindamisel ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni toetuste eraldamisel rohkem arvesse võtta; |
| --- | --- |

57.

möönab, et ülemaailmne konkurentsiolukord on otsustavalt muutunud ja tegelikkusega ei tule mitte ainult kohaneda, vaid paljuski tuleb hakata ka muutuse eestvedajaks. ELi ettevõtete ülemaailmset jätkusuutlikku konkurentsivõimet tuleb kehtivate ELi õigusaktide hindamisel ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni toetuste eraldamisel rohkem arvesse võtta;

| 58. | rõhutab, et tööstustooteid käsitlevates ELi õigusaktides kehtestatakse ettevõtjatele peamised ohutuse, tervise ja muude avalike huvidega seotud nõuded. On eriti oluline, et tööstust ei koormataks õigusaktide liiga sagedase muutmisega, vaid vastupidi – vajalikud on konkreetsed mehhanismid, mille eesmärk on äriinvesteeringute lihtsustamine ja toetamine. Õiguslike tõkete kontrollitud kõrvaldamine muutub tehnoloogia üha kiirema arenguga aina tähtsamaks, eriti kuna maailm ja ülemaailmsed tarneahelad lõimuvad üha tihedamalt; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et tööstustooteid käsitlevates ELi õigusaktides kehtestatakse ettevõtjatele peamised ohutuse, tervise ja muude avalike huvidega seotud nõuded. On eriti oluline, et tööstust ei koormataks õigusaktide liiga sagedase muutmisega, vaid vastupidi – vajalikud on konkreetsed mehhanismid, mille eesmärk on äriinvesteeringute lihtsustamine ja toetamine. Õiguslike tõkete kontrollitud kõrvaldamine muutub tehnoloogia üha kiirema arenguga aina tähtsamaks, eriti kuna maailm ja ülemaailmsed tarneahelad lõimuvad üha tihedamalt;

| 59. | innustab Euroopa piirkondi ja linnu looma ja rakendama õigusraamistikku, millega edendatakse innovatsiooni ja info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse tehtavaid investeeringuid asjaomaste piirkondade kõigis majandusvaldkondades. Kui EL saavutab taas ülemaailmse innovaatori rolli, annab see tõuke positiivsele mõjuringile, mis toob kaasa suurema tootlikkuse, majanduskasvu ja töökohtade loomise; |
| --- | --- |

59.

innustab Euroopa piirkondi ja linnu looma ja rakendama õigusraamistikku, millega edendatakse innovatsiooni ja info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse tehtavaid investeeringuid asjaomaste piirkondade kõigis majandusvaldkondades. Kui EL saavutab taas ülemaailmse innovaatori rolli, annab see tõuke positiivsele mõjuringile, mis toob kaasa suurema tootlikkuse, majanduskasvu ja töökohtade loomise;

| 60. | tuletab meelde komisjoni lubadust tagada, et õiguslik reguleerimine on pikas perspektiivis stabiilne ja et eeskirju lihtsustatakse märkimisväärselt. Selle eesmärgi poole tuleks koheselt prioriteetselt püüelda. Uute eeskirjade kohta tuleks läbi viia põhjalikud mõjuhindamised. ELi standardid on praktikas eeskujuks kogu maailmas ja komisjon edendab ka edaspidi rahvusvahelise standardimise süsteemi; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde komisjoni lubadust tagada, et õiguslik reguleerimine on pikas perspektiivis stabiilne ja et eeskirju lihtsustatakse märkimisväärselt. Selle eesmärgi poole tuleks koheselt prioriteetselt püüelda. Uute eeskirjade kohta tuleks läbi viia põhjalikud mõjuhindamised. ELi standardid on praktikas eeskujuks kogu maailmas ja komisjon edendab ka edaspidi rahvusvahelise standardimise süsteemi;

| 61. | kordab üleskutset komisjonile parandada oma analüüsivõimet ja vahendeid ettevõtete toetamiseks, uurides võimalust luua põllumajandusliku toiduainetööstusega sarnaselt VKEde ja suurettevõtete vahele uue vahepealse suurusega ettevõtete kategooria, kus töötab 250–750 töötajat ning mille käive on väiksem kui 200 miljonit eurot. Selle ettevõtete kategooria abimäära võiks korrigeerida selliselt, et nad saaksid rohkem abi kui suurettevõtted, aga vähem kui VKEd (8); |
| --- | --- |

61.

kordab üleskutset komisjonile parandada oma analüüsivõimet ja vahendeid ettevõtete toetamiseks, uurides võimalust luua põllumajandusliku toiduainetööstusega sarnaselt VKEde ja suurettevõtete vahele uue vahepealse suurusega ettevõtete kategooria, kus töötab 250–750 töötajat ning mille käive on väiksem kui 200 miljonit eurot. Selle ettevõtete kategooria abimäära võiks korrigeerida selliselt, et nad saaksid rohkem abi kui suurettevõtted, aga vähem kui VKEd (8);

| 62. | tõstab esile, et uued riigiabi eeskirjad üldise grupierandi määruse ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni osas hakkasid kehtima 2014. aasta juulis (9). Uued eeskirjad võimaldavad endisest suuremaid teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringuid eelkõige mahukatesse ja komplekssetesse suurprojektidesse ning eesmärgiks on muuhulgas tugevalt mõjutada ka tööstustoodangu uuendamist; |
| --- | --- |

62.

tõstab esile, et uued riigiabi eeskirjad üldise grupierandi määruse ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni osas hakkasid kehtima 2014. aasta juulis (9). Uued eeskirjad võimaldavad endisest suuremaid teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringuid eelkõige mahukatesse ja komplekssetesse suurprojektidesse ning eesmärgiks on muuhulgas tugevalt mõjutada ka tööstustoodangu uuendamist;

| 63. | märgib, et ELi struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise soodustamine tänu üldise grupierandi määruse kohaldamisala laiendamisele on märkimisväärne edusamm; |
| --- | --- |

63.

märgib, et ELi struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise soodustamine tänu üldise grupierandi määruse kohaldamisala laiendamisele on märkimisväärne edusamm;

| 64. | märgib, et üldise grupierandi määruses on sätestatud tingimused, mille kohaselt saab teha riigiabi osas erandi kohustusest komisjoni eelnevalt teavitada, ning et määruses on sätestatud ka suuremad teavitamiskünnised ja abi ülemmäärad ning lisaks kehtestatakse sellised uued teatamiskohustustest vabad abikategooriad nagu innovatsiooniklastritele antav abi ja teadustaristutesse investeerimise abi; |
| --- | --- |

64.

märgib, et üldise grupierandi määruses on sätestatud tingimused, mille kohaselt saab teha riigiabi osas erandi kohustusest komisjoni eelnevalt teavitada, ning et määruses on sätestatud ka suuremad teavitamiskünnised ja abi ülemmäärad ning lisaks kehtestatakse sellised uued teatamiskohustustest vabad abikategooriad nagu innovatsiooniklastritele antav abi ja teadustaristutesse investeerimise abi;

| 65. | märgib, et teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile riigiabi andmise raamistik hõlmab tootearendusele ja rakendusuuringutele antavat abi ning et rakendusuuringute puhul on nüüd võimalikud kõrgemad abi ülemmäärad; |
| --- | --- |

65.

märgib, et teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile riigiabi andmise raamistik hõlmab tootearendusele ja rakendusuuringutele antavat abi ning et rakendusuuringute puhul on nüüd võimalikud kõrgemad abi ülemmäärad;

| 66. | rõhutab, et üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide (IPCEI) vahendi kohaldamisala on laiendatud üle teadus- ja arendustegevuse piiride, mis hõlmab esimest töölerakendamist, aga IPCEI töölerakendamine nõuab sageli riigiasutuste märkimisväärset osalust, sest vastasel korral ei hakkaks turg selliseid projekte rahastama; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide (IPCEI) vahendi kohaldamisala on laiendatud üle teadus- ja arendustegevuse piiride, mis hõlmab esimest töölerakendamist, aga IPCEI töölerakendamine nõuab sageli riigiasutuste märkimisväärset osalust, sest vastasel korral ei hakkaks turg selliseid projekte rahastama;

| 67. | kordab, et IPCEId võivad anda olulise panuse ELi majanduse ja tööstuse majanduskasvu, tööhõivesse ja konkurentsivõimesse, arvestades nende ülekanduvat positiivset mõju rahvusvahelisele turule ja ELi ühiskonnale; |
| --- | --- |

67.

kordab, et IPCEId võivad anda olulise panuse ELi majanduse ja tööstuse majanduskasvu, tööhõivesse ja konkurentsivõimesse, arvestades nende ülekanduvat positiivset mõju rahvusvahelisele turule ja ELi ühiskonnale;

| 68. | rõhutab, et liikmesriigid ja tööstus peaksid uuendatud riigiabi eeskirjade pakutavad võimalused täielikult ära kasutama ettevõtluse ja tööstuse uuendamise edendamiseks ning uute töökohtade loomiseks Euroopas; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et liikmesriigid ja tööstus peaksid uuendatud riigiabi eeskirjade pakutavad võimalused täielikult ära kasutama ettevõtluse ja tööstuse uuendamise edendamiseks ning uute töökohtade loomiseks Euroopas;

| 69. | toob esile, et kuigi olulistel uutel turgudel tegutsevatele Euroopa ettevõtjatele sunnitakse peale ebaõiglasi tingimusi, peaksid Euroopa ettevõtted parandama oma innovatsioonivõimet ja tõusma ülemaailmsete väärtusahelate dünaamiliselt laienevates võrgustikes võtmetegijateks. |
| --- | --- |

69.

toob esile, et kuigi olulistel uutel turgudel tegutsevatele Euroopa ettevõtjatele sunnitakse peale ebaõiglasi tingimusi, peaksid Euroopa ettevõtted parandama oma innovatsioonivõimet ja tõusma ülemaailmsete väärtusahelate dünaamiliselt laienevates võrgustikes võtmetegijateks.

Brüssel, 3. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/MTAR.aspx

1

(2)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/2210%20Athens%20declaration%20A5%20indd.pdf

2

(3)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/CoR%20Europe%202020%20mid-term%20assessment%20report.pdf

3

(4)  CdR 2255/2012 fin.

4

(5)  CdR 1997/2013 fin.

5

(6)  CdR 374/2010 fin.

6

(7)  CdR 402/2011 fin.

7

(8)  Vt punkt 18 CdR 2255/2012 fin.

8

(9)  Komisjoni teatis 2014/C 188/02 ja komisjoni määrus (EL) nr 651/2014

9

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/24

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks”

(2015/C 019/05)

| Raportöör | Adam Banaszak, Kujawy-Pomorze vojevoodkonna volikogu liige (PL/ECR) |
| --- | --- |
| Viitedokument | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks”
  COM(2014) 254 final/2 |

Raportöör

Adam Banaszak, Kujawy-Pomorze vojevoodkonna volikogu liige (PL/ECR)

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks”

COM(2014) 254 final/2

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | leiab, et meremajanduse kasvupotentsiaali kasutamine kujutab endast võimalust hoogustada kohalikku majandust ja võimaldab luua kvaliteetseid töökohti teadmiste- ja investeeringupõhistes majandussektorites; |
| --- | --- |

1.

leiab, et meremajanduse kasvupotentsiaali kasutamine kujutab endast võimalust hoogustada kohalikku majandust ja võimaldab luua kvaliteetseid töökohti teadmiste- ja investeeringupõhistes majandussektorites;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et keskkonnakaitse peaks olema jätkuvalt Euroopa meremajanduse kasvu strateegia üks põhieesmärke; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et keskkonnakaitse peaks olema jätkuvalt Euroopa meremajanduse kasvu strateegia üks põhieesmärke;

| 3. | leiab, et teaduslike andmete hindamine võib ühise kalanduspoliitika edukale reformile märkimisväärselt kaasa aidata ning on selle poliitika piirkondadesse jaotumise rakendamise oluline tingimus; |
| --- | --- |

3.

leiab, et teaduslike andmete hindamine võib ühise kalanduspoliitika edukale reformile märkimisväärselt kaasa aidata ning on selle poliitika piirkondadesse jaotumise rakendamise oluline tingimus;

| 4. | kinnitab taas oma veendumust, et Euroopa vesiviljeluse arendamine ja toetamine on struktuuriliselt nõrkades piirkondades töökohtade loomise põhielement ning tagab Euroopa tarbijate varustatuse kvaliteetsete mereandidega; |
| --- | --- |

4.

kinnitab taas oma veendumust, et Euroopa vesiviljeluse arendamine ja toetamine on struktuuriliselt nõrkades piirkondades töökohtade loomise põhielement ning tagab Euroopa tarbijate varustatuse kvaliteetsete mereandidega;

| 5. | kiidab heaks Euroopa Komisjoni loodud algatused, mille eesmärk on stimuleerida meremajanduse kasvu; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks Euroopa Komisjoni loodud algatused, mille eesmärk on stimuleerida meremajanduse kasvu;

| 6. | rõhutab vajadust kasutada teadusuuringute poliitika, majanduspoliitika, ühise kalanduspoliitika ja transpordipoliitika koordineerimisel valdkonnaülest integreeritud lähenemisviisi. Et ELi meetmed meremajanduses oleksid tõhusamad, ei tohiks eelnimetatud poliitikavaldkondi käsitleda eraldi valdkondadena. Sünergiate tagamine nende vahel muudab vastu võetud algatused tõhusamaks ja annab suurema lisaväärtuse; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust kasutada teadusuuringute poliitika, majanduspoliitika, ühise kalanduspoliitika ja transpordipoliitika koordineerimisel valdkonnaülest integreeritud lähenemisviisi. Et ELi meetmed meremajanduses oleksid tõhusamad, ei tohiks eelnimetatud poliitikavaldkondi käsitleda eraldi valdkondadena. Sünergiate tagamine nende vahel muudab vastu võetud algatused tõhusamaks ja annab suurema lisaväärtuse;

| 7. | juhib tähelepanu vajadusele kasutada teadusuuringute tulemusi ühise kalanduspoliitika reformiks, mereökosüsteemide kaitseks ja riskijuhtimiseks kriisiolukordades; rõhutab aga ka, et teadusuuringute tulemuste kasutamisel ja innovatsiooni rakendamisel tuleks peamiselt keskenduda meremajanduse kasvule, mille all ei tule mõista mitte ainult majanduskasvu meremajanduses, vaid ka sellist majanduskasvu, millel on positiivne mõju ka teistele majandusvaldkondadele; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu vajadusele kasutada teadusuuringute tulemusi ühise kalanduspoliitika reformiks, mereökosüsteemide kaitseks ja riskijuhtimiseks kriisiolukordades; rõhutab aga ka, et teadusuuringute tulemuste kasutamisel ja innovatsiooni rakendamisel tuleks peamiselt keskenduda meremajanduse kasvule, mille all ei tule mõista mitte ainult majanduskasvu meremajanduses, vaid ka sellist majanduskasvu, millel on positiivne mõju ka teistele majandusvaldkondadele;

| 8. | märgib, et kuigi meie merede ja ookeanide potentsiaali avamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks on nii vajalik kui ka soovitav, ei tohi see tingida looduskeskkonna halvenemist ega mereökosüsteemide hävimist; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kuigi meie merede ja ookeanide potentsiaali avamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks on nii vajalik kui ka soovitav, ei tohi see tingida looduskeskkonna halvenemist ega mereökosüsteemide hävimist;

| 9. | kutsub üles suunama innovatsiooni rakendamisel suuremat tähelepanu vesiviljeluse sektorile ning mere-, ranniku- ja ristlustranspordile, et tagada suuremat majanduskasvu ja luua uusi töökohti; |
| --- | --- |

9.

kutsub üles suunama innovatsiooni rakendamisel suuremat tähelepanu vesiviljeluse sektorile ning mere-, ranniku- ja ristlustranspordile, et tagada suuremat majanduskasvu ja luua uusi töökohti;

| 10. | kutsub üles laialdasemale ja tõhusamale koordineerimisele meremajanduse kasvu strateegia ja teiste ELi strateegiate ja programmide, eelkõige strateegia „Euroopa 2020” vahel; |
| --- | --- |

10.

kutsub üles laialdasemale ja tõhusamale koordineerimisele meremajanduse kasvu strateegia ja teiste ELi strateegiate ja programmide, eelkõige strateegia „Euroopa 2020” vahel;

Teadmised ja innovatsioon majanduskasvu teenistuses

| 11. | rõhutab, et meremajanduse kasvu taotlemiseks teadusuuringute läbiviimine ja innovatsiooni rakendamine ei peaks avaldama mõju mitte ainult meremajandusele, vaid ka teistele majandusvaldkondadele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et meremajanduse kasvu taotlemiseks teadusuuringute läbiviimine ja innovatsiooni rakendamine ei peaks avaldama mõju mitte ainult meremajandusele, vaid ka teistele majandusvaldkondadele;

| 12. | kutsub üles looma täiendava meetmena oskuste arendamiseks ning ideede vahendamiseks mereuuringute valdkonnast erasektorile spetsiifilise meremajanduse teadmis- ja innovaatikakogukonna; |
| --- | --- |

12.

kutsub üles looma täiendava meetmena oskuste arendamiseks ning ideede vahendamiseks mereuuringute valdkonnast erasektorile spetsiifilise meremajanduse teadmis- ja innovaatikakogukonna;

| 13. | nõustub sellega, et puudulikud teadmised ja andmed ookeanide, merepõhja ja mereelu olukorra kohta ning elupaikade ja ökosüsteemidega seotud ohtude kohta on üks põhiprobleeme, mis takistab meremajanduse arengut. Merealaste teadmiste suurendamine toetaks meremajanduse kasvu nii ressursse käsitlevate rohkemate teadmiste kaudu kui ka parema arusaamise läbi, kuidas neid ressursse kasutada, et see oleks kooskõlas seatud keskkonnaeesmärkidega; |
| --- | --- |

13.

nõustub sellega, et puudulikud teadmised ja andmed ookeanide, merepõhja ja mereelu olukorra kohta ning elupaikade ja ökosüsteemidega seotud ohtude kohta on üks põhiprobleeme, mis takistab meremajanduse arengut. Merealaste teadmiste suurendamine toetaks meremajanduse kasvu nii ressursse käsitlevate rohkemate teadmiste kaudu kui ka parema arusaamise läbi, kuidas neid ressursse kasutada, et see oleks kooskõlas seatud keskkonnaeesmärkidega;

| 14. | rõhutab, kui oluline on andmete kättesaadavus merede ja ookeanide olukorra kohta meremajanduse arengu jaoks. Andmete kogumise parandamine ja neile ligipääsu lihtsustamine edendab innovatsiooni ja konkurentsi, võimaldab kriisiolukordi tõhusalt juhtida ja merealadega seotud ebakindlust vähendada; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on andmete kättesaadavus merede ja ookeanide olukorra kohta meremajanduse arengu jaoks. Andmete kogumise parandamine ja neile ligipääsu lihtsustamine edendab innovatsiooni ja konkurentsi, võimaldab kriisiolukordi tõhusalt juhtida ja merealadega seotud ebakindlust vähendada;

| 15. | märgib, et andmete kättesaadavus merede ja ookeanide olukorra kohta ei tohiks piirduda üldise teabega, mis on oluline ainult ELi või üksikute liikmesriikide tasandil. On väga oluline võtta arvesse eri piirkondade vajadusi ja teha neile kättesaadavamaks teave eelnimetatud valdkondades, mida nad saavad tõhusalt kasutada nii avalikus kui erasektoris; |
| --- | --- |

15.

märgib, et andmete kättesaadavus merede ja ookeanide olukorra kohta ei tohiks piirduda üldise teabega, mis on oluline ainult ELi või üksikute liikmesriikide tasandil. On väga oluline võtta arvesse eri piirkondade vajadusi ja teha neile kättesaadavamaks teave eelnimetatud valdkondades, mida nad saavad tõhusalt kasutada nii avalikus kui erasektoris;

| 16. | märgib, et kuigi on oluline teha teave merede ja ookeanide olukorra kohta kättesaadavaks kohalikule, piirkondlikule ja riiklikule tasandile, tuleb kogu protsessi koordineerida ELi tasandil. See suurendab kasutatud andmete tõhusust ja võimaldab asjakohast teabevahetust huvitatud osapoolte vahel; |
| --- | --- |

16.

märgib, et kuigi on oluline teha teave merede ja ookeanide olukorra kohta kättesaadavaks kohalikule, piirkondlikule ja riiklikule tasandile, tuleb kogu protsessi koordineerida ELi tasandil. See suurendab kasutatud andmete tõhusust ja võimaldab asjakohast teabevahetust huvitatud osapoolte vahel;

| 17. | kutsub Euroopa Komisjoni üles laiendama veelgi teadusuuringute kasutamist oma püüdlustes saavutada ühise kalanduspoliitika piirkondadesse jaotumist. Teadusuuringute laialdasem kasutamine kajastaks nii meremajandusele valdkonnaülese lähenemisviisi põhimõtet kui ka parandaks kalandusressursside ratsionaalset juhtimist; |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa Komisjoni üles laiendama veelgi teadusuuringute kasutamist oma püüdlustes saavutada ühise kalanduspoliitika piirkondadesse jaotumist. Teadusuuringute laialdasem kasutamine kajastaks nii meremajandusele valdkonnaülese lähenemisviisi põhimõtet kui ka parandaks kalandusressursside ratsionaalset juhtimist;

| 18. | rõhutab, et Euroopa Liit peaks jätkuvalt toetama vesiviljelust kui üht kõige kiiremini kasvavat valdkonda toidu tootmise sektoris. Asjakohased teadusuuringud, mis annavad ettevõtetele ligipääsu uuele, laialdasemale teabele merede ja ookeanide olukorra kohta, võivad muuta ettevõtted konkurentsivõimelisemaks ja seega edendada majanduskasvu ja tööhõivet, eelkõige struktuuriliselt nõrkades piirkondades; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et Euroopa Liit peaks jätkuvalt toetama vesiviljelust kui üht kõige kiiremini kasvavat valdkonda toidu tootmise sektoris. Asjakohased teadusuuringud, mis annavad ettevõtetele ligipääsu uuele, laialdasemale teabele merede ja ookeanide olukorra kohta, võivad muuta ettevõtted konkurentsivõimelisemaks ja seega edendada majanduskasvu ja tööhõivet, eelkõige struktuuriliselt nõrkades piirkondades;

| 19. | rõhutab, et merealase teabe kogumine ja jagamine ei tohiks tekitada raskusi ega täiendavat halduskoormust kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning majandustegevuses osalejatele; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et merealase teabe kogumine ja jagamine ei tohiks tekitada raskusi ega täiendavat halduskoormust kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning majandustegevuses osalejatele;

| 20. | märgib, et asjakohane ligipääs teabele merede ja ookeanide olukorra kohta ei ole mitte ainult oluline innovaatiliste lahenduste rakendamiseks, keskkonna kaitsmiseks ning kala- ja vesiviljelusvarude juhtimiseks, vaid võib olla ka riskijuhtimise ning kriisiolukorras asjakohaste toetusmeetmete rakendamise põhitegur. Seega kutsub Regioonide Komitee üles tegema samme mehhanismi väljatöötamise suunas, et programmi Copernicuse satelliiditeenuse abil saadud satelliitfotosid oleks võimalik kasutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abistamiseks esialgsel reageerimisel loodusõnnetustele; |
| --- | --- |

20.

märgib, et asjakohane ligipääs teabele merede ja ookeanide olukorra kohta ei ole mitte ainult oluline innovaatiliste lahenduste rakendamiseks, keskkonna kaitsmiseks ning kala- ja vesiviljelusvarude juhtimiseks, vaid võib olla ka riskijuhtimise ning kriisiolukorras asjakohaste toetusmeetmete rakendamise põhitegur. Seega kutsub Regioonide Komitee üles tegema samme mehhanismi väljatöötamise suunas, et programmi Copernicuse satelliiditeenuse abil saadud satelliitfotosid oleks võimalik kasutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abistamiseks esialgsel reageerimisel loodusõnnetustele;

| 21. | rõhutab vajadust teostada korrapäraselt järelevalvet innovatsiooni ja majanduskasvu üle meremajanduses, tagamaks, et võetud meetmed on võimalikult tõhusad. Regioonide Komitee soovitab seetõttu arendada välja selgelt määratletud tulemusnäitajad meremajanduse kasvu ja innovatsiooni kohta. Sel viisil määratletud näitajad ei ole kasulikud mitte ainult komisjonile, vaid aitavad asjakohaseid eesmärke seada ka liikmesriikidel ja piirkondadel; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust teostada korrapäraselt järelevalvet innovatsiooni ja majanduskasvu üle meremajanduses, tagamaks, et võetud meetmed on võimalikult tõhusad. Regioonide Komitee soovitab seetõttu arendada välja selgelt määratletud tulemusnäitajad meremajanduse kasvu ja innovatsiooni kohta. Sel viisil määratletud näitajad ei ole kasulikud mitte ainult komisjonile, vaid aitavad asjakohaseid eesmärke seada ka liikmesriikidel ja piirkondadel;

Merede ja ookeanide keskkonna kaitse

| 22. | märgib, et põhiküsimus meremajanduses ei ole mitte ainult merendusalase teabe kasutamine majanduskasvu edendamiseks, vaid pigem selle kasutamine mereökosüsteemide säilitamiseks ja merekeskkonna kvaliteedi alalhoidmiseks. Mereökosüsteemide kaitse ja säilitamine peab olema Euroopa merenduspoliitika põhielement; |
| --- | --- |

22.

märgib, et põhiküsimus meremajanduses ei ole mitte ainult merendusalase teabe kasutamine majanduskasvu edendamiseks, vaid pigem selle kasutamine mereökosüsteemide säilitamiseks ja merekeskkonna kvaliteedi alalhoidmiseks. Mereökosüsteemide kaitse ja säilitamine peab olema Euroopa merenduspoliitika põhielement;

| 23. | rõhutab, et merekeskkond peaks olema puhas ja eluterve. Seega tuleks ametlikult arvesse võtta ettepanekut koostada kavasid merre heidetud sõjaväematerjalide jääkide ja kemikaalijäätmete kõrvaldamiseks, mis esitati ühes varasemas Regioonide Komitee arvamuses (1), samas kui teavet merede ja ookeanide kohta tuleks samuti kasutada merekeskkonna puhastamiseks ja uuendamiseks, mis aitaks tagada elurikkust ja viljakust; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et merekeskkond peaks olema puhas ja eluterve. Seega tuleks ametlikult arvesse võtta ettepanekut koostada kavasid merre heidetud sõjaväematerjalide jääkide ja kemikaalijäätmete kõrvaldamiseks, mis esitati ühes varasemas Regioonide Komitee arvamuses (1), samas kui teavet merede ja ookeanide kohta tuleks samuti kasutada merekeskkonna puhastamiseks ja uuendamiseks, mis aitaks tagada elurikkust ja viljakust;

| 24. | rõhutab, et merekaitsealadel põhinev puhas ja eluterve merekeskkond on samuti oluline turismi arengule, nt säästvale sukeldumisele, mis kujutab endast strateegilist vahendit teadmiste omandamiseks merekeskkonnast ja avalikkuse teadlikkuse tõstmiseks sellest; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et merekaitsealadel põhinev puhas ja eluterve merekeskkond on samuti oluline turismi arengule, nt säästvale sukeldumisele, mis kujutab endast strateegilist vahendit teadmiste omandamiseks merekeskkonnast ja avalikkuse teadlikkuse tõstmiseks sellest;

| 25. | märgib, et suurem konkurentsivõime ja tööhõive vesiviljeluse sektoris aitab muuta arenguid selles sektoris dünaamilisemaks. See ei tohiks aga viia meresaaduste kvantiteedi nimel nende kvaliteedi halvenemiseni. Vastavalt sellele tuleks võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et Euroopa tarbijaid varustatakse kvaliteetsete toodetega. Eelkõige tähendab see seda, et tarbijatele ei tohi müüa geneetiliselt muundatud organisme (GMO). |
| --- | --- |

25.

märgib, et suurem konkurentsivõime ja tööhõive vesiviljeluse sektoris aitab muuta arenguid selles sektoris dünaamilisemaks. See ei tohiks aga viia meresaaduste kvantiteedi nimel nende kvaliteedi halvenemiseni. Vastavalt sellele tuleks võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et Euroopa tarbijaid varustatakse kvaliteetsete toodetega. Eelkõige tähendab see seda, et tarbijatele ei tohi müüa geneetiliselt muundatud organisme (GMO).

Eraettevõtete osalus meremajanduses

| 26. | peab tähtsaks Euroopa Komisjoni algatusi, mis on suunatud teadusuuringute ja innovatsiooni kasutamise suurendamisele meremajanduse strateegias. On siiski oluline meenutada, et meremajanduse strateegia peamine ja kõige enam soovitud tulemus peaks olema ettevõtluse arendamine merede ja ookeanide kasutamata potentsiaali alusel; |
| --- | --- |

26.

peab tähtsaks Euroopa Komisjoni algatusi, mis on suunatud teadusuuringute ja innovatsiooni kasutamise suurendamisele meremajanduse strateegias. On siiski oluline meenutada, et meremajanduse strateegia peamine ja kõige enam soovitud tulemus peaks olema ettevõtluse arendamine merede ja ookeanide kasutamata potentsiaali alusel;

| 27. | märgib, et teatises ei võeta arvesse mõningaid valdkondi, millel on meremajanduses suurim osakaal, nagu laevaehitus, meretransport ja sinine energia. On selge, et kõnealuse teatisega sillutatakse teed tulevastele innovatsiooni- ja teadusalastele algatustele; eelnimetatud majandussektorid aga jäävad endiselt meremajanduse liikumapanevaks jõuks; |
| --- | --- |

27.

märgib, et teatises ei võeta arvesse mõningaid valdkondi, millel on meremajanduses suurim osakaal, nagu laevaehitus, meretransport ja sinine energia. On selge, et kõnealuse teatisega sillutatakse teed tulevastele innovatsiooni- ja teadusalastele algatustele; eelnimetatud majandussektorid aga jäävad endiselt meremajanduse liikumapanevaks jõuks;

| 28. | leiab, et innovatsiooni meremajandusse integreerimise võimaluste hindamisel tuleks eriti arvesse võtta meretranspordi ja turismi arengut, kuna neis on tööhõive suurendamise seisukohalt tohutu potentsiaal; |
| --- | --- |

28.

leiab, et innovatsiooni meremajandusse integreerimise võimaluste hindamisel tuleks eriti arvesse võtta meretranspordi ja turismi arengut, kuna neis on tööhõive suurendamise seisukohalt tohutu potentsiaal;

| 29. | rõhutab, et erasektori ettevõtted võivad etendada põhirolli innovatsiooni arengus, selle kasutamises majanduskasvu edendamiseks ning uute ja paremate töökohtade loomises. Selles osas võib olla oluline roll eelkõige VKEde sektori ettevõtetel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et erasektori ettevõtted võivad etendada põhirolli innovatsiooni arengus, selle kasutamises majanduskasvu edendamiseks ning uute ja paremate töökohtade loomises. Selles osas võib olla oluline roll eelkõige VKEde sektori ettevõtetel;

| 30. | märgib, et komisjoni kavasid VKEde osaluse suurendamiseks meremajanduses tuleks toetada asjakohaste rahaliste toetustega nii olemasolevatest kui tulevastest programmidest. Rahastamisvajadus on eriti ilmne vesiviljeluse sektoris; mikroettevõtted moodustavad sellest sektorist 90 % ning nad on võimelised saavutama soovitud innovatsioonitaset; |
| --- | --- |

30.

märgib, et komisjoni kavasid VKEde osaluse suurendamiseks meremajanduses tuleks toetada asjakohaste rahaliste toetustega nii olemasolevatest kui tulevastest programmidest. Rahastamisvajadus on eriti ilmne vesiviljeluse sektoris; mikroettevõtted moodustavad sellest sektorist 90 % ning nad on võimelised saavutama soovitud innovatsioonitaset;

| 31. | eraettevõtete kaasamiseks meremajandusse on vaja tugevamat poliitikaraamistikku. Et tagada optimaalset sünergiat avaliku sektori ja erasektori vajaduste vahel, tuleks ettevõtetele anda võimalus kaasa rääkida teadusuuringute vajaduste määratlemises ning normide, standardite ja ettevõttesõbralike lahenduste kujundamises; |
| --- | --- |

31.

eraettevõtete kaasamiseks meremajandusse on vaja tugevamat poliitikaraamistikku. Et tagada optimaalset sünergiat avaliku sektori ja erasektori vajaduste vahel, tuleks ettevõtetele anda võimalus kaasa rääkida teadusuuringute vajaduste määratlemises ning normide, standardite ja ettevõttesõbralike lahenduste kujundamises;

| 32. | märgib, et eraettevõtete laialdasem kaasamine meremajandusse peaks toimuma ilma tarbetu koormuseta erasektorile; |
| --- | --- |

32.

märgib, et eraettevõtete laialdasem kaasamine meremajandusse peaks toimuma ilma tarbetu koormuseta erasektorile;

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama Euroopa meremajanduses tegutsevate ettevõtete konkurentsivõime parandamise nimel. Kui me mõistame erasektori vajadusi seoses osalusega meremajanduses, peaks olema lihtsam ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi meetmeid ja poliitikasuundi neile vastavalt kohandada; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama Euroopa meremajanduses tegutsevate ettevõtete konkurentsivõime parandamise nimel. Kui me mõistame erasektori vajadusi seoses osalusega meremajanduses, peaks olema lihtsam ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi meetmeid ja poliitikasuundi neile vastavalt kohandada;

| 34. | rõhutab, et ettevõtlus meremajanduses ulatub kaugemale meredes ja ookeanides toimuvast tegevusest. On oluline kavandada asjakohast toetust meremajandusega seotud, kuid maismaal asuvatele ettevõtetele nagu kohalikud kalatöötlemisettevõtted, et luua jätkusuutlik ettevõtluskeskkond kohalikele kaluritele; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et ettevõtlus meremajanduses ulatub kaugemale meredes ja ookeanides toimuvast tegevusest. On oluline kavandada asjakohast toetust meremajandusega seotud, kuid maismaal asuvatele ettevõtetele nagu kohalikud kalatöötlemisettevõtted, et luua jätkusuutlik ettevõtluskeskkond kohalikele kaluritele;

| 35. | märgib, et innovatsiooni kaasamine meremajandusse majanduskasvu ja uute töökohtade nimel eeldab ka sobivate oskustega inimeste valikut. On vaja tihedat koordineerimist poliitika, hariduse ja ettevõtluse vahel, et muuta merendusega seotud elukutsed noorte hulgas populaarseks ja ihaldusväärseks; |
| --- | --- |

35.

märgib, et innovatsiooni kaasamine meremajandusse majanduskasvu ja uute töökohtade nimel eeldab ka sobivate oskustega inimeste valikut. On vaja tihedat koordineerimist poliitika, hariduse ja ettevõtluse vahel, et muuta merendusega seotud elukutsed noorte hulgas populaarseks ja ihaldusväärseks;

| 36. | rõhutab, et meremajandusest tulenevad kasutegurid on tuntavad nii avalikule kui erasektorile. Avaliku sektori rahastamisel on siiski piirid. Seetõttu on oluline koguda erakapitali, et rahastada selle valdkonna tegevust. Seda silmas pidades tuleks innustada koostööd avaliku ja erasektori vahel, seda eelkõige avaliku ja erasektori partnerluste kaudu, milles avalikule sektorile tulevad kasuks erasektori finantsvõimekus ning ekspertteadmised, ärikogemused, juhtimisoskused ja intellektuaalne potentsiaal, et arendada ja rakendada meremajanduses innovatiivseid lahendusi; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et meremajandusest tulenevad kasutegurid on tuntavad nii avalikule kui erasektorile. Avaliku sektori rahastamisel on siiski piirid. Seetõttu on oluline koguda erakapitali, et rahastada selle valdkonna tegevust. Seda silmas pidades tuleks innustada koostööd avaliku ja erasektori vahel, seda eelkõige avaliku ja erasektori partnerluste kaudu, milles avalikule sektorile tulevad kasuks erasektori finantsvõimekus ning ekspertteadmised, ärikogemused, juhtimisoskused ja intellektuaalne potentsiaal, et arendada ja rakendada meremajanduses innovatiivseid lahendusi;

| 37. | rõhutab, et ELi liikmesriikide vahel avaliku ja erasektori partnerlust puudutavate õigussätete osas esinevate erinevuste tõttu on Euroopa Komisjonil esmatähtis roll parimate tavade ja lahenduste edendamisel meremajanduse avaliku ja erasektori partnerluste osas. Eelkõige tuleks arvesse võtta võimalust rakendada institutsionaliseeritud avaliku ja erasektori partnerlusi, pidades silmas uute töökohtade loomist; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et ELi liikmesriikide vahel avaliku ja erasektori partnerlust puudutavate õigussätete osas esinevate erinevuste tõttu on Euroopa Komisjonil esmatähtis roll parimate tavade ja lahenduste edendamisel meremajanduse avaliku ja erasektori partnerluste osas. Eelkõige tuleks arvesse võtta võimalust rakendada institutsionaliseeritud avaliku ja erasektori partnerlusi, pidades silmas uute töökohtade loomist;

| 38. | märgib, et erasektori – kaasa arvatud ka VKEde – esindajaid ei ole võimalik kaasata koostöösse avaliku sektoriga, ilma et seda koostööd edendataks kohalikul ja piirkondlikul tasandil. On vaja lihtsustada ja toetada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tööd, et saavutada erasektori esindajate kaasatus avaliku ja erasektori vormis läbi viidavatesse projektidesse; |
| --- | --- |

38.

märgib, et erasektori – kaasa arvatud ka VKEde – esindajaid ei ole võimalik kaasata koostöösse avaliku sektoriga, ilma et seda koostööd edendataks kohalikul ja piirkondlikul tasandil. On vaja lihtsustada ja toetada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tööd, et saavutada erasektori esindajate kaasatus avaliku ja erasektori vormis läbi viidavatesse projektidesse;

| 39. | märgib, et avaliku ja erasektori partnerlusi ei tuleks meremajanduses kasutada mitte ainult selleks, et saada suuri ettevõtteid erasektori partneriteks. Korraliku rakendamise korral peaksid avaliku ja erasektori partnerlused võtma arvesse VKEde sektorile sobivat finantspotentsiaali ja riskijuhtimise võimet, mis võimaldaks ka väiksematel asutustel nende ettevõtete käsutuses olevaid ressursse kasutada; |
| --- | --- |

39.

märgib, et avaliku ja erasektori partnerlusi ei tuleks meremajanduses kasutada mitte ainult selleks, et saada suuri ettevõtteid erasektori partneriteks. Korraliku rakendamise korral peaksid avaliku ja erasektori partnerlused võtma arvesse VKEde sektorile sobivat finantspotentsiaali ja riskijuhtimise võimet, mis võimaldaks ka väiksematel asutustel nende ettevõtete käsutuses olevaid ressursse kasutada;

| 40. | tervitab asjaolu, et teatises austatakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, nii nagu need on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 3 ja 4. |
| --- | --- |

40.

tervitab asjaolu, et teatises austatakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, nii nagu need on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 3 ja 4.

Brüssel, 3. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  CDR 2203/2012, „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas”, raportöör: Adam Banaszak (PL/ECR).

1

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/28

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Tulemuslikud, kättesaadavad ja paindlikud tervishoiusüsteemid”

(2015/C 019/06)

| Raportöör | Karsten Uno Petersen (DK/PES), Lõuna-Taani regionaalnõukogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument | Komisjoni teatis tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervishoiusüsteemide kohta,
  COM(2014) 215 final |

Raportöör

Karsten Uno Petersen (DK/PES), Lõuna-Taani regionaalnõukogu liige

Viitedokument

Komisjoni teatis tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervishoiusüsteemide kohta,

COM(2014) 215 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

Üldised märkused

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | hindab kõrgelt Euroopa Komisjoni teatist, milles tõdetakse, et tervishoiusüsteemid peavad võimaldama mitte ainult pikemat, vaid ka paremat elu ja aitama seega kaasa kodanike tervise parandamisele. Kui tervise all mõistetakse nii füüsilist kui ka psüühilist heaolu, siis mõjutavad seda lisaks ravi- ja hooldusteenustele ka muud tegurid; |
| --- | --- |

1.

hindab kõrgelt Euroopa Komisjoni teatist, milles tõdetakse, et tervishoiusüsteemid peavad võimaldama mitte ainult pikemat, vaid ka paremat elu ja aitama seega kaasa kodanike tervise parandamisele. Kui tervise all mõistetakse nii füüsilist kui ka psüühilist heaolu, siis mõjutavad seda lisaks ravi- ja hooldusteenustele ka muud tegurid;

| 2. | kutsub üles tunnustama tervist kui väärtust omaette. Seejuures tuleb tervishoiusüsteemide kulutusi käsitleda investeeringutena elanikkonna tervisesse, mis võivad lisaks kajastuda positiivselt suuremas tootlikkuses ja tööjõu pakkumises ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuses; |
| --- | --- |

2.

kutsub üles tunnustama tervist kui väärtust omaette. Seejuures tuleb tervishoiusüsteemide kulutusi käsitleda investeeringutena elanikkonna tervisesse, mis võivad lisaks kajastuda positiivselt suuremas tootlikkuses ja tööjõu pakkumises ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuses;

| 3. | tõdeb, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused seisavad kõikjal Euroopa Liidus silmitsi samade väljakutsetega: tervishoiuteenuste kallinemine, elanikkonna vananemine koos krooniliste haiguste ja hulgihaigestumise kasvuga, mis omakorda toob kaasa suurema nõudluse tervishoiuteenuste järele. Regioonide Komitee juhib tähelepanu sellele, et nendele väljakutsetele vastamine on riiklikus, piirkondlikus ja kohalikus pädevuses; |
| --- | --- |

3.

tõdeb, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused seisavad kõikjal Euroopa Liidus silmitsi samade väljakutsetega: tervishoiuteenuste kallinemine, elanikkonna vananemine koos krooniliste haiguste ja hulgihaigestumise kasvuga, mis omakorda toob kaasa suurema nõudluse tervishoiuteenuste järele. Regioonide Komitee juhib tähelepanu sellele, et nendele väljakutsetele vastamine on riiklikus, piirkondlikus ja kohalikus pädevuses;

| 4. | tervitab ja toetab asjaolu, et Euroopa Liidus on kodanikel juurdepääs kvaliteetsele ja tõhusale ravile, ning et Euroopa Komisjon soovib möödunud aastate kogemustest lähtudes toetada liikmesriike selliste strateegiate arendamisel, mis muudavad tervishoiusüsteemid tõhusamaks ja paindlikumaks ning lihtsustavad juurepääsu raviteenustele; |
| --- | --- |

4.

tervitab ja toetab asjaolu, et Euroopa Liidus on kodanikel juurdepääs kvaliteetsele ja tõhusale ravile, ning et Euroopa Komisjon soovib möödunud aastate kogemustest lähtudes toetada liikmesriike selliste strateegiate arendamisel, mis muudavad tervishoiusüsteemid tõhusamaks ja paindlikumaks ning lihtsustavad juurepääsu raviteenustele;

| 5. | eeldab kinnipidamist Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 168, mille kohaselt on rahvatervis põhimõtteliselt riigi küsimus, ning subsidiaarsuse põhimõtte järgimist. Komitee meenutab sellega seoses, et tervishoiupoliitika kuulub liikmesriikide pädevusse ja enamikul juhtudest on suur osa tervishoiualasest pädevusest antud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

5.

eeldab kinnipidamist Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 168, mille kohaselt on rahvatervis põhimõtteliselt riigi küsimus, ning subsidiaarsuse põhimõtte järgimist. Komitee meenutab sellega seoses, et tervishoiupoliitika kuulub liikmesriikide pädevusse ja enamikul juhtudest on suur osa tervishoiualasest pädevusest antud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 6. | võtab teadmiseks, et 2013. aastal esitati 11 liikmesriigile Euroopa poolaasta raames soovitus tervishoiusüsteemide reformimiseks. Komitee juhib antud kontekstis tähelepanu sellele, et erinevused liikmesriikide tervishoiusüsteemides peegeldavad erinevaid ühiskondlikke otsuseid, ning et ELi toimimise lepingu artikli 168 kohaselt piirdub ELi roll tervishoiuvaldkonnas riikliku poliitika täiendamisega; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et 2013. aastal esitati 11 liikmesriigile Euroopa poolaasta raames soovitus tervishoiusüsteemide reformimiseks. Komitee juhib antud kontekstis tähelepanu sellele, et erinevused liikmesriikide tervishoiusüsteemides peegeldavad erinevaid ühiskondlikke otsuseid, ning et ELi toimimise lepingu artikli 168 kohaselt piirdub ELi roll tervishoiuvaldkonnas riikliku poliitika täiendamisega;

| 7. | jagab arvamust, et innovatsioon kujundab tervishoiusektorit eriti tugevalt, ning hindab sektori suurt majanduslikku tähtsust. Ent komitee soovitab seada (terviseküsimuste) nõukogu poolt 2006. aastal tunnustatud ühised väärtused – ELi tervishoiusüsteemide universaalsus, kvaliteetse ravi kättesaadavus, võrdsus ja solidaarsus – alati kõrgemale valitsevast majandustsüklist; |
| --- | --- |

7.

jagab arvamust, et innovatsioon kujundab tervishoiusektorit eriti tugevalt, ning hindab sektori suurt majanduslikku tähtsust. Ent komitee soovitab seada (terviseküsimuste) nõukogu poolt 2006. aastal tunnustatud ühised väärtused – ELi tervishoiusüsteemide universaalsus, kvaliteetse ravi kättesaadavus, võrdsus ja solidaarsus – alati kõrgemale valitsevast majandustsüklist;

| 8. | on teadlik majanduskriisi põhjustatud survest liikmesriikide majandusele, juhib aga samas tähelepanu sellele, et tervishoiusüsteemid peavad olema sedavõrd jätkusuutlikud, et nad vastaksid ühistele alusväärtustele nii tulevikus kui ka juba täna; |
| --- | --- |

8.

on teadlik majanduskriisi põhjustatud survest liikmesriikide majandusele, juhib aga samas tähelepanu sellele, et tervishoiusüsteemid peavad olema sedavõrd jätkusuutlikud, et nad vastaksid ühistele alusväärtustele nii tulevikus kui ka juba täna;

| 9. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon soovib oma püüdlustes toetada liikmesriike nende tervishoiusüsteemide tõhususe hindamisel teha tihedamat koostööd selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD); |
| --- | --- |

9.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon soovib oma püüdlustes toetada liikmesriike nende tervishoiusüsteemide tõhususe hindamisel teha tihedamat koostööd selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD);

| 10. | soovitab olla Euroopa Komisjonil tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamise ulatusliku aruandlussüsteemi ülesehitamisel ettevaatlik, ning juhib tähelepanu sellele, et kui teha tihedamat koostööd WHO ja OECDga, on olemasolevaid andmeid juba võimalik kasutada; |
| --- | --- |

10.

soovitab olla Euroopa Komisjonil tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamise ulatusliku aruandlussüsteemi ülesehitamisel ettevaatlik, ning juhib tähelepanu sellele, et kui teha tihedamat koostööd WHO ja OECDga, on olemasolevaid andmeid juba võimalik kasutada;

| 11. | kutsub liikmesriike üles olemasolevat suutlikkust suurendama ja vajadusel ka edasi arendama, et tagada tervishoiuandmete jätkuv ja automaatne kogumine, kuna see aitab kindlustada WHO ja OECD taoliste organisatsioonide rahvusvaheliste andmebaaside kõrge kvaliteedi; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike üles olemasolevat suutlikkust suurendama ja vajadusel ka edasi arendama, et tagada tervishoiuandmete jätkuv ja automaatne kogumine, kuna see aitab kindlustada WHO ja OECD taoliste organisatsioonide rahvusvaheliste andmebaaside kõrge kvaliteedi;

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamisel tuleb kasutada üldisi ja kergesti kättesaadavaid näitajaid, nagu näiteks ellujäämismäär teatud haiguste puhul või ooteajad. Komitee tervitab raamistiku loomist reale Euroopa ühistele kriteeriumidele tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamiseks. Kõnealune raamistik peaks toetama poliitilist arutelu ja prioriteetide seadmist liikmesriikides; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu sellele, et tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamisel tuleb kasutada üldisi ja kergesti kättesaadavaid näitajaid, nagu näiteks ellujäämismäär teatud haiguste puhul või ooteajad. Komitee tervitab raamistiku loomist reale Euroopa ühistele kriteeriumidele tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamiseks. Kõnealune raamistik peaks toetama poliitilist arutelu ja prioriteetide seadmist liikmesriikides;

| 13. | jagab seisukohta, et patsientide ja tervishoiutöötajate suurenev liikuvus toob kaasa liikmesriikide tervishoiusüsteemide tugevama vastasmõju, ning juhib tähelepanu sellele, et tervishoiusüsteemide tihedamasse koostöösse, mille eesmärk on seda nähtust arvesse võtta, tuleks kaasata kohalikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevad teadmised; |
| --- | --- |

13.

jagab seisukohta, et patsientide ja tervishoiutöötajate suurenev liikuvus toob kaasa liikmesriikide tervishoiusüsteemide tugevama vastasmõju, ning juhib tähelepanu sellele, et tervishoiusüsteemide tihedamasse koostöösse, mille eesmärk on seda nähtust arvesse võtta, tuleks kaasata kohalikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevad teadmised;

| 14. | märgib, et heade arenguvõimalustega kvalifitseeritud tervishoiupersonal, oskuste tagamine, hea juhtimistava ja adekvaatne teabevoog süsteemis iseloomustavad suures osas tervishoiusüsteeme, milles on pädevused delegeeritud kohalikule ja piirkondlikule tasandile; |
| --- | --- |

14.

märgib, et heade arenguvõimalustega kvalifitseeritud tervishoiupersonal, oskuste tagamine, hea juhtimistava ja adekvaatne teabevoog süsteemis iseloomustavad suures osas tervishoiusüsteeme, milles on pädevused delegeeritud kohalikule ja piirkondlikule tasandile;

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et tervishoiuteenuste integreerimine peab toimuma samaaegselt patsientide ulatuslikuma kaasamise ja suurema tähelepanu pööramisega ravi kvaliteedile, ning viitab sellele, et Euroopa Komisjoni eksperdirühma tööd selles ja teistes valdkondades tuleks arutada kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, näiteks eksperdirühma töö tulemuste avaliku arutamise vormis; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu sellele, et tervishoiuteenuste integreerimine peab toimuma samaaegselt patsientide ulatuslikuma kaasamise ja suurema tähelepanu pööramisega ravi kvaliteedile, ning viitab sellele, et Euroopa Komisjoni eksperdirühma tööd selles ja teistes valdkondades tuleks arutada kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, näiteks eksperdirühma töö tulemuste avaliku arutamise vormis;

| 16. | tunnistab, et tervishoiusüsteemid peavad olema paindlikud, kohanema muutuva keskkonnaga ja tulema toime keeruliste väljakutsetega ka piiratud ressursside tingimustes. Komitee on seisukohal, et need omadused tuleb tagada lähtuvalt kohalikust ja piirkondlikust vastutusest kodanike tervise eest; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et tervishoiusüsteemid peavad olema paindlikud, kohanema muutuva keskkonnaga ja tulema toime keeruliste väljakutsetega ka piiratud ressursside tingimustes. Komitee on seisukohal, et need omadused tuleb tagada lähtuvalt kohalikust ja piirkondlikust vastutusest kodanike tervise eest;

| 17. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon tunnistab tervishoiusektori tähtsust võitluses majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega, kuid rõhutab, et üldiste majanduskriiside/probleemide käsitlemisega seonduvaid otsuseid tuleb analüüsida nende võimaliku negatiivse mõju seisukohast rahvatervisele, et seda mõju vältida; |
| --- | --- |

17.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon tunnistab tervishoiusektori tähtsust võitluses majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega, kuid rõhutab, et üldiste majanduskriiside/probleemide käsitlemisega seonduvaid otsuseid tuleb analüüsida nende võimaliku negatiivse mõju seisukohast rahvatervisele, et seda mõju vältida;

| 18. | tervitab ja toetab sotsiaalse kaasamise strateegia väljatöötamist, mille raames tagatakse laialdane juurdepääs taskukohastele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele eesmärgiga võidelda kasvava tervisealase ebavõrdsuse vastu liikmesriikides; |
| --- | --- |

18.

tervitab ja toetab sotsiaalse kaasamise strateegia väljatöötamist, mille raames tagatakse laialdane juurdepääs taskukohastele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele eesmärgiga võidelda kasvava tervisealase ebavõrdsuse vastu liikmesriikides;

Tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse suurendamine

REGIOONIDE KOMITEE

| 19. | tervitab ja toetab ELi tasandil käimasolevat tööd patsiendiohutuse valdkonnas ja kutsub üles andma ELi tulevastes tervishoiualgatustes võtmevaldkondadena kõrgem prioriteet patsientide kogemustele ning patsientide kaasamisele ning personali pädevuste arendamisele; |
| --- | --- |

19.

tervitab ja toetab ELi tasandil käimasolevat tööd patsiendiohutuse valdkonnas ja kutsub üles andma ELi tulevastes tervishoiualgatustes võtmevaldkondadena kõrgem prioriteet patsientide kogemustele ning patsientide kaasamisele ning personali pädevuste arendamisele;

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et tervishoiu tulemuslikkuse määratlemine on keeruline, mis muudab problemaatiliseks liikmesriikidevahelise võrdluse. Ent komitee nõustub, et tervishoiusüsteemide tõhususe mõõtmine ja võrdlemine on oluline eesmärk; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, et tervishoiu tulemuslikkuse määratlemine on keeruline, mis muudab problemaatiliseks liikmesriikidevahelise võrdluse. Ent komitee nõustub, et tervishoiusüsteemide tõhususe mõõtmine ja võrdlemine on oluline eesmärk;

| 21. | on jätkuvalt seisukohal, et liikmesriikide võrdlemine peab toimuma eranditult õppimise ja parimatest tavadest saadud kogemuste vahetamise eesmärgil. See annab liikmesriikidele võimaluse vaadelda oma olukorra parandamise nimel tehtud pingutusi rahvusvahelisest perspektiivist ja parandada tulevikus olukorda veelgi; |
| --- | --- |

21.

on jätkuvalt seisukohal, et liikmesriikide võrdlemine peab toimuma eranditult õppimise ja parimatest tavadest saadud kogemuste vahetamise eesmärgil. See annab liikmesriikidele võimaluse vaadelda oma olukorra parandamise nimel tehtud pingutusi rahvusvahelisest perspektiivist ja parandada tulevikus olukorda veelgi;

| 22. | tunnistab, et teatud valdkondades, mille kohta ei saa rahvusvahelised organisatsioonid (nagu WHO ja OECD) anda piisavalt andmeid, võiks olla vajalik Euroopa andmebaasi loomine; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et teatud valdkondades, mille kohta ei saa rahvusvahelised organisatsioonid (nagu WHO ja OECD) anda piisavalt andmeid, võiks olla vajalik Euroopa andmebaasi loomine;

Tervishoiusüsteemide kättesaadavuse parandamine

REGIOONIDE KOMITEE

| 23. | tervitab tõika, et Euroopa Komisjoni teatises tuletatakse meelde Euroopa sotsiaalharta põhimõtteid ning rõhutatakse arstiabi kättesaadavuse läbipaistvaid kriteeriume ning liikmesriikide kohustust mitte välistada osa elanikkonna jaoks tervishoiuteenuste saamist; |
| --- | --- |

23.

tervitab tõika, et Euroopa Komisjoni teatises tuletatakse meelde Euroopa sotsiaalharta põhimõtteid ning rõhutatakse arstiabi kättesaadavuse läbipaistvaid kriteeriume ning liikmesriikide kohustust mitte välistada osa elanikkonna jaoks tervishoiuteenuste saamist;

| 24. | nõustub tõdemusega, et tervishoiuteenuste kättesaadavust on raske mõõta, ent juhib siiski tähelepanu sellele, et näitajad, mis põhinevad kodanike tagasisidel nende kogemuste kohta, annavad olulisi pidepunkte sellest, mida kodanikud arvavad tervishoiusüsteemide kättesaadavusest; |
| --- | --- |

24.

nõustub tõdemusega, et tervishoiuteenuste kättesaadavust on raske mõõta, ent juhib siiski tähelepanu sellele, et näitajad, mis põhinevad kodanike tagasisidel nende kogemuste kohta, annavad olulisi pidepunkte sellest, mida kodanikud arvavad tervishoiusüsteemide kättesaadavusest;

| 25. | nõustub sellega, et tervishoiuteenuste kättesaadavuse hindamisel tuleb arvestada nii ravikindlustusega kaetud elanikkonna osa kui ka kaetuse sügavust. Komitee tuletab aga siiski meelde, et erinevused teenustes ja teenuste ulatuses tulenevad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil võetud erinevatest ühiskondlikest otsustest; |
| --- | --- |

25.

nõustub sellega, et tervishoiuteenuste kättesaadavuse hindamisel tuleb arvestada nii ravikindlustusega kaetud elanikkonna osa kui ka kaetuse sügavust. Komitee tuletab aga siiski meelde, et erinevused teenustes ja teenuste ulatuses tulenevad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil võetud erinevatest ühiskondlikest otsustest;

| 26. | jagab komisjoni seisukohta, et kättesaadavus on eeltingimus tervishoiuteenustele juurdepääsul – see puudutab nii ooteaegu, vahemaid kui ka tervishoiutöötajate arvu, ent viitab sellele, et mõnikord on teatud ravivaldkondades piisavate pädevuste tagamiseks möödapääsmatu spetsialiseerunud ravipakkumiste koondamine suurematesse keskustesse, mis võib tähendada pikemat vahemaad. Sellegipoolest tuleb hoolitseda selle eest, et ka eriti ebasoodsate demograafiliste ja geograafiliste tingimustega piirkondade elanikel oleks juurdepääs sellistele tervishoiualastele eriteenustele; |
| --- | --- |

26.

jagab komisjoni seisukohta, et kättesaadavus on eeltingimus tervishoiuteenustele juurdepääsul – see puudutab nii ooteaegu, vahemaid kui ka tervishoiutöötajate arvu, ent viitab sellele, et mõnikord on teatud ravivaldkondades piisavate pädevuste tagamiseks möödapääsmatu spetsialiseerunud ravipakkumiste koondamine suurematesse keskustesse, mis võib tähendada pikemat vahemaad. Sellegipoolest tuleb hoolitseda selle eest, et ka eriti ebasoodsate demograafiliste ja geograafiliste tingimustega piirkondade elanikel oleks juurdepääs sellistele tervishoiualastele eriteenustele;

| 27. | meenutab, et ebasoodsate demograafiliste ja geograafiliste tingimustega piirkonnad (elanikkonna suur hajutatus, väike rahvastikutihedus, elanikkonna kiire vananemine, saared või mäestikualad) kujutavad endast erilisi väljakutseid, mis esinevad eriti teraval kujul tervishoiu vallas; |
| --- | --- |

27.

meenutab, et ebasoodsate demograafiliste ja geograafiliste tingimustega piirkonnad (elanikkonna suur hajutatus, väike rahvastikutihedus, elanikkonna kiire vananemine, saared või mäestikualad) kujutavad endast erilisi väljakutseid, mis esinevad eriti teraval kujul tervishoiu vallas;

| 28. | tunnistab, et integreeritud tervishoiumudelid ja e-tervisealased lahendused kujutavad endast osalist lahendust tervishoiusüsteemide kättesaadavuse probleemile liikmesriikides ja need võivad pakkuda lahendusi just eelkõige geograafiliselt ja demograafiliselt halvemas olukorras olevatele piirkondadele; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et integreeritud tervishoiumudelid ja e-tervisealased lahendused kujutavad endast osalist lahendust tervishoiusüsteemide kättesaadavuse probleemile liikmesriikides ja need võivad pakkuda lahendusi just eelkõige geograafiliselt ja demograafiliselt halvemas olukorras olevatele piirkondadele;

| 29. | tunneb selles kontekstis puudust viitest tõsiasjale, et just puuetega inimestel on mõnikord piiratud juurdepääs tervishoiuteenustele, ning meenutab Euroopa Komisjonile Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 9 kontekstis tema kohustust [COM(2010) 636 fina] pöörata eritähelepanu puuetega inimestele tervisealase ebavõrdsuse vähendamise strateegia rakendamisel; |
| --- | --- |

29.

tunneb selles kontekstis puudust viitest tõsiasjale, et just puuetega inimestel on mõnikord piiratud juurdepääs tervishoiuteenustele, ning meenutab Euroopa Komisjonile Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 9 kontekstis tema kohustust [COM(2010) 636 fina] pöörata eritähelepanu puuetega inimestele tervisealase ebavõrdsuse vähendamise strateegia rakendamisel;

| 30. | tervitab asjaolu, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius on juhtinud enam tähelepanu küsimusele, mis puudutab tervishoiusüsteemide vastutust tervishoiuteenustele juurdepääsu tagamisel; |
| --- | --- |

30.

tervitab asjaolu, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius on juhtinud enam tähelepanu küsimusele, mis puudutab tervishoiusüsteemide vastutust tervishoiuteenustele juurdepääsu tagamisel;

| 31. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon peab väga oluliseks asjaolu, et tervishoiutöötajatel oleks ka tulevikus oluline nõustav roll ning et see saab toimuda koostöös teiste sektoritega. Komitee meenutab, et edasises töös saab kasutada kohalikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevaid laialdasi kogemusi sedalaadi koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon peab väga oluliseks asjaolu, et tervishoiutöötajatel oleks ka tulevikus oluline nõustav roll ning et see saab toimuda koostöös teiste sektoritega. Komitee meenutab, et edasises töös saab kasutada kohalikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevaid laialdasi kogemusi sedalaadi koostöö valdkonnas;

| 32. | toetab teabe vahetamist küsimuses, kuidas saavutada ravimite parem kättesaadavus, juhib aga tähelepanu sellele, et otsused hinnakujunduse ja patsientide kulude hüvitamise kohta tulenevad ühiskondlikest otsustest ja ka riiklikest, piirkondlikest ja kohaliku tasandi prioriteetidest. Regioonide Komitee viitab samas sellele, et suurem läbipaistvus meditsiinitoodete hinna kujundamisel viiks vahendite tõhusama kasutamiseni; |
| --- | --- |

32.

toetab teabe vahetamist küsimuses, kuidas saavutada ravimite parem kättesaadavus, juhib aga tähelepanu sellele, et otsused hinnakujunduse ja patsientide kulude hüvitamise kohta tulenevad ühiskondlikest otsustest ja ka riiklikest, piirkondlikest ja kohaliku tasandi prioriteetidest. Regioonide Komitee viitab samas sellele, et suurem läbipaistvus meditsiinitoodete hinna kujundamisel viiks vahendite tõhusama kasutamiseni;

| 33. | võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjon kavatseb ka tulevikus toetada tervishoiutöötajaid puudutavaid liikmesriikide kavu, et anda sel moel oma panus tervishoiutöötajate liikuvusega seotud probleemide lahendamisse; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjon kavatseb ka tulevikus toetada tervishoiutöötajaid puudutavaid liikmesriikide kavu, et anda sel moel oma panus tervishoiutöötajate liikuvusega seotud probleemide lahendamisse;

| 34. | on nõus seisukohaga, et liikmesriigid peavad hoolitsema selle eest, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius rakendatakse nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

34.

on nõus seisukohaga, et liikmesriigid peavad hoolitsema selle eest, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius rakendatakse nõuetekohaselt;

Tervishoiusüsteemide paindlikkuse parandamine

REGIOONIDE KOMITEE

| 35. | võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjon on Euroopa poolaasta raames soovitanud liikmesriikides läbi viia tervishoiusüsteemide reformi ning viitab sellega seoses ELi toimimise lepingu artiklile 168, mille kohaselt piirdub ELi roll tervishoiuvaldkonnas liikmesriikide poliitika täiendamisega; |
| --- | --- |

35.

võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjon on Euroopa poolaasta raames soovitanud liikmesriikides läbi viia tervishoiusüsteemide reformi ning viitab sellega seoses ELi toimimise lepingu artiklile 168, mille kohaselt piirdub ELi roll tervishoiuvaldkonnas liikmesriikide poliitika täiendamisega;

| 36. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon toetab liikmesriike tervishoiusüsteemide reformimisel, pannes aluse algatustele, mille eesmärk on õppimine ja parimate tavade vahetamine teiste liikmesriikide ja piirkondadega; |
| --- | --- |

36.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon toetab liikmesriike tervishoiusüsteemide reformimisel, pannes aluse algatustele, mille eesmärk on õppimine ja parimate tavade vahetamine teiste liikmesriikide ja piirkondadega;

| 37. | viitab sellele, et piisavad ja pikaajalised investeeringud tervishoiusüsteemi võivad pikas plaanis osutuda kulutõhusamaks kui lühiajalised ja konjunktuurist tingitud finantskaalutlused, ning on arvamusel, et tervishoiusüsteemi tehtud nii lühi- kui ka pikaajaliste investeeringute mõju uurimine peaks olema tulevikus üks peamisi raskuspunkte; |
| --- | --- |

37.

viitab sellele, et piisavad ja pikaajalised investeeringud tervishoiusüsteemi võivad pikas plaanis osutuda kulutõhusamaks kui lühiajalised ja konjunktuurist tingitud finantskaalutlused, ning on arvamusel, et tervishoiusüsteemi tehtud nii lühi- kui ka pikaajaliste investeeringute mõju uurimine peaks olema tulevikus üks peamisi raskuspunkte;

| 38. | tunnistab, et tervishoiusüsteemid peavad olema rahaliselt stabiilsed, kuid leiab, et lühiajalised ja konjunktuurist tingitud finantskaalutlused ei tohi jätta varju tervist kui väärtust omaette ega patsientide turvalisust ja osalust ning personali pädevuste arendamist; |
| --- | --- |

38.

tunnistab, et tervishoiusüsteemid peavad olema rahaliselt stabiilsed, kuid leiab, et lühiajalised ja konjunktuurist tingitud finantskaalutlused ei tohi jätta varju tervist kui väärtust omaette ega patsientide turvalisust ja osalust ning personali pädevuste arendamist;

| 39. | tunnustab ja tervitab Euroopa Komisjoni tööd, mille tulemusena määratleti kuus paindlikkustegurit, mis võivad aidata tervishoiusüsteemidel tagada elanikkonnale kättesaadavad ja mõjusad tervishoiuteenused; |
| --- | --- |

39.

tunnustab ja tervitab Euroopa Komisjoni tööd, mille tulemusena määratleti kuus paindlikkustegurit, mis võivad aidata tervishoiusüsteemidel tagada elanikkonnale kättesaadavad ja mõjusad tervishoiuteenused;

| 40. | tervitab tõika, et Euroopa Komisjon toetab HTA (tervishoiutehnoloogia hindamine) võrgustiku ambitsioonikat eesmärki, mis seati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, ning jagab seisukohta, et seeläbi on võimalik vähendada ametiasutustes tehtavat topelttööd; |
| --- | --- |

40.

tervitab tõika, et Euroopa Komisjon toetab HTA (tervishoiutehnoloogia hindamine) võrgustiku ambitsioonikat eesmärki, mis seati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, ning jagab seisukohta, et seeläbi on võimalik vähendada ametiasutustes tehtavat topelttööd;

| 41. | võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni seatud sihi edastada patsiente puudutav teave asjaomastele tervishoiuteenuse pakkujatele ning soovitab, et Euroopa Komisjon abistaks seejuures liikmesriike, toetades teabevoogudega ümberkäimist puudutavate teadmiste edastamist ja parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

41.

võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni seatud sihi edastada patsiente puudutav teave asjaomastele tervishoiuteenuse pakkujatele ning soovitab, et Euroopa Komisjon abistaks seejuures liikmesriike, toetades teabevoogudega ümberkäimist puudutavate teadmiste edastamist ja parimate tavade vahetamist;

| 42. | tuletab meelde, et kohalik ja piirkondlik tasand omab kodaniku seisukohast ulatuslikke teadmisi tervishoiusüsteemi kohta, ning peab nende teadmiste aktiivset kaasamist tähtsamaks kui ulatusliku Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi loomise võimaluste uurimist; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et kohalik ja piirkondlik tasand omab kodaniku seisukohast ulatuslikke teadmisi tervishoiusüsteemi kohta, ning peab nende teadmiste aktiivset kaasamist tähtsamaks kui ulatusliku Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi loomise võimaluste uurimist;

| 43. | leiab, et võimalusi koostoimeks piirialadel asuvate tervishoiuteenuste vahel ei ole veel maksimaalselt ära kasutatud. See võimaldaks palju kokku hoida, aidates suurendada tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust ja kättesaadavust. Regioonide Komitee kutsub liikmesriikide ametiasutusi üles edendama vastavasisuliste koostöölepingute sõlmimist; |
| --- | --- |

43.

leiab, et võimalusi koostoimeks piirialadel asuvate tervishoiuteenuste vahel ei ole veel maksimaalselt ära kasutatud. See võimaldaks palju kokku hoida, aidates suurendada tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust ja kättesaadavust. Regioonide Komitee kutsub liikmesriikide ametiasutusi üles edendama vastavasisuliste koostöölepingute sõlmimist;

| 44. | juhib tähelepanu sellele, et tehes tihedamat koostöös WHO ja OECDga, saab olemasolevaid andmeid kasutada ka teadusuuringute infrastruktuuri huvides. |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu sellele, et tehes tihedamat koostöös WHO ja OECDga, saab olemasolevaid andmeid kasutada ka teadusuuringute infrastruktuuri huvides.

Brüssel, 3. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/32

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa Liidu Alpide makropiirkondlik strateegia”

(2015/C 019/07)

| Raportöör: | Herwig Van Staa (AT/EPP), Tirooli liidumaa parlamendi esimees |
| --- | --- |

Raportöör:

Herwig Van Staa (AT/EPP), Tirooli liidumaa parlamendi esimees

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab 2013. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi, milles paluti, et Euroopa Komisjon koostaks koostöös liikmesriikidega 2015. aasta juuniks ELi strateegia Alpide piirkonna jaoks (EUSALP); |
| --- | --- |

1.

tervitab 2013. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi, milles paluti, et Euroopa Komisjon koostaks koostöös liikmesriikidega 2015. aasta juuniks ELi strateegia Alpide piirkonna jaoks (EUSALP);

| 2. | toonitab, et selline ülesanne tugevdab oluliselt ka piirkondade rolli EUSALPi väljatöötamisel ja rakendamisel. Seda arvestades peab Euroopa edasise arengu toetamiseks tunnustama ja väärtustama oma mitmekesisust, selle asemel et üritada ühtlustada erinevusi. Makropiirkondlikud strateegiad on vahend, mis võib konkreetselt aidata väärtustada erinevate piirkondade arengu iseärasusi, austades nende loomulikke erapärasid ja omadusi; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et selline ülesanne tugevdab oluliselt ka piirkondade rolli EUSALPi väljatöötamisel ja rakendamisel. Seda arvestades peab Euroopa edasise arengu toetamiseks tunnustama ja väärtustama oma mitmekesisust, selle asemel et üritada ühtlustada erinevusi. Makropiirkondlikud strateegiad on vahend, mis võib konkreetselt aidata väärtustada erinevate piirkondade arengu iseärasusi, austades nende loomulikke erapärasid ja omadusi;

| 3. | tervitab makropiirkondliku strateegia kontseptisooni kui Euroopa Ülemkogul heakskiidetud ja Euroopa Parlamendis toetatud üldraamistikku samas geograafilises piirkonnas paiknevate liikmesriikide ja kolmandate riikide jaoks, mis aitab toime tulla ühiste väljakutsetega ja teha süvendatud koostööd majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse huvides (1); |
| --- | --- |

3.

tervitab makropiirkondliku strateegia kontseptisooni kui Euroopa Ülemkogul heakskiidetud ja Euroopa Parlamendis toetatud üldraamistikku samas geograafilises piirkonnas paiknevate liikmesriikide ja kolmandate riikide jaoks, mis aitab toime tulla ühiste väljakutsetega ja teha süvendatud koostööd majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse huvides (1);

| 4. | kohustub jätkama makropiirkondlike strateegiate koostamise ja rakendamise toetamist, nagu märgiti juba komitee varasemas arvamuses makropiirkondlike strateegiate lisandväärtuse kohta (2), ja toonitab, et olemasolevate makropiirkondlike strateegiate lisandväärtus on juba leidnud poliitilist ja strateegilist tunnustust (3); |
| --- | --- |

4.

kohustub jätkama makropiirkondlike strateegiate koostamise ja rakendamise toetamist, nagu märgiti juba komitee varasemas arvamuses makropiirkondlike strateegiate lisandväärtuse kohta (2), ja toonitab, et olemasolevate makropiirkondlike strateegiate lisandväärtus on juba leidnud poliitilist ja strateegilist tunnustust (3);

| 5. | märgib, et EUSALP on neljas makropiirkondlik strateegia pärast ELi strateegiad Läänemere piirkonna, Doonau piirkonna ning Aadria ja Joonia mere piirkonna jaoks, ja väljendab suurte väljakutsete taustal, millega peavad toime tulema teised Euroopa makropiirkonnad, toetust edasiste makropiirkondlike strateegiate loomisele; |
| --- | --- |

5.

märgib, et EUSALP on neljas makropiirkondlik strateegia pärast ELi strateegiad Läänemere piirkonna, Doonau piirkonna ning Aadria ja Joonia mere piirkonna jaoks, ja väljendab suurte väljakutsete taustal, millega peavad toime tulema teised Euroopa makropiirkonnad, toetust edasiste makropiirkondlike strateegiate loomisele;

| 6. | tervitab asjaolu, et EUSALPi raames teevad koostööd viis ELi liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Austria ja Sloveenia) ja kaks riiki väljastpoolt ELi (Liechtenstein ja Šveits) ning annavad sellega suure panuse üleeuroopalisse integratsiooni. See integratsiooniaspekt annab makropiirkondlikule strateegiale olulise lisandväärtuse (4); |
| --- | --- |

6.

tervitab asjaolu, et EUSALPi raames teevad koostööd viis ELi liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Austria ja Sloveenia) ja kaks riiki väljastpoolt ELi (Liechtenstein ja Šveits) ning annavad sellega suure panuse üleeuroopalisse integratsiooni. See integratsiooniaspekt annab makropiirkondlikule strateegiale olulise lisandväärtuse (4);

| 7. | toonitab, et Alpide ühise strateegilise positsioneerimise ELi tasandil algatasid sealsed piirkonnad ise ja et EUSALPi kujundasid seega asjaomased piirkonnad tõelise alt-üles suunalise protsessi käigus, mis hõlmas nii Alpide piirkonna riikide tasandit kui ka Euroopa tasandit; |
| --- | --- |

7.

toonitab, et Alpide ühise strateegilise positsioneerimise ELi tasandil algatasid sealsed piirkonnad ise ja et EUSALPi kujundasid seega asjaomased piirkonnad tõelise alt-üles suunalise protsessi käigus, mis hõlmas nii Alpide piirkonna riikide tasandit kui ka Euroopa tasandit;

| 8. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon koostab spetsiifilist tegevuskava strateegia elluviimiseks, tehes selleks EUSALPi juhtkomitees koostööd Alpi piirkonna riikide ja piirkondadega; |
| --- | --- |

8.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon koostab spetsiifilist tegevuskava strateegia elluviimiseks, tehes selleks EUSALPi juhtkomitees koostööd Alpi piirkonna riikide ja piirkondadega;

| 9. | tervitab asjaolu, et laiaulatuslik avalik konsulteerimine EUSALPi seni väljatöötatud raskuspunktide osas on andnud kõigile sidusrühmadele ja kodanikele võimaluse neid raskuspunkte hinnata, pakkuda välja ning käsitleda muid ja täiendavaid teemasid ning määrata kindlaks huvitatud sidusrühmad, et töötada välja eesmärgid ja sobivaimaid vahendid saavutamaks kõrget arengu- ja heaolutaset, mille poole pürgivad kõik Alpide piirkonna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

9.

tervitab asjaolu, et laiaulatuslik avalik konsulteerimine EUSALPi seni väljatöötatud raskuspunktide osas on andnud kõigile sidusrühmadele ja kodanikele võimaluse neid raskuspunkte hinnata, pakkuda välja ning käsitleda muid ja täiendavaid teemasid ning määrata kindlaks huvitatud sidusrühmad, et töötada välja eesmärgid ja sobivaimaid vahendid saavutamaks kõrget arengu- ja heaolutaset, mille poole pürgivad kõik Alpide piirkonna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 10. | rõhutab, et piiriülene koostöö Alpide piirkonnas on juba pikaajaline traditsioon ja alates 1970. aastatest on selle raames välja kujunenud mitmekesiseid koostöövahendeid, nt Alpide piirkonna riikide ühendus (ARGE-ALP), Alpide – Aadria mere piirkonna liit, Alpi konventsioon, ELi Alpi piirkonna programm, kahe- ja mitmepoolsed koostööstruktuurid, nt Alpi–Vahemere europiirkond või Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused „Senza Confini” ja Tirooli – Lõuna-Tirooli – Trentino europiirkond, samuti erinevad kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et piiriülene koostöö Alpide piirkonnas on juba pikaajaline traditsioon ja alates 1970. aastatest on selle raames välja kujunenud mitmekesiseid koostöövahendeid, nt Alpide piirkonna riikide ühendus (ARGE-ALP), Alpide – Aadria mere piirkonna liit, Alpi konventsioon, ELi Alpi piirkonna programm, kahe- ja mitmepoolsed koostööstruktuurid, nt Alpi–Vahemere europiirkond või Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused „Senza Confini” ja Tirooli – Lõuna-Tirooli – Trentino europiirkond, samuti erinevad kodanikuühiskonna organisatsioonid;

| 11. | toonitab, et EUSALP lähtub suurel määral alt-üles lähenemisviisist ja selle alla soovitakse koondada Alpide piirkonnas olemasolevate piiriüleses koostöö vahenditega tehtav oluline töö, et korraldada laiaulatuslikud koostöötegevused ühise katuse all veelgi tõhusamalt ja mõjusamalt; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et EUSALP lähtub suurel määral alt-üles lähenemisviisist ja selle alla soovitakse koondada Alpide piirkonnas olemasolevate piiriüleses koostöö vahenditega tehtav oluline töö, et korraldada laiaulatuslikud koostöötegevused ühise katuse all veelgi tõhusamalt ja mõjusamalt;

| 12. | meenutab, et makropiirkondlike strateegiate lisandväärtuse oluline osa seisneb selles, et ühiste väljakutsetega tegeldakse huvitatud sidusrühmade sihtotstarbelise tegevuse kaudu, kasutades selleks parimal võimalikul viisil ära sobivaid rahastamisvahendeid, nt avaliku ja erasektori partnerlusi; |
| --- | --- |

12.

meenutab, et makropiirkondlike strateegiate lisandväärtuse oluline osa seisneb selles, et ühiste väljakutsetega tegeldakse huvitatud sidusrühmade sihtotstarbelise tegevuse kaudu, kasutades selleks parimal võimalikul viisil ära sobivaid rahastamisvahendeid, nt avaliku ja erasektori partnerlusi;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et EUSALP pakub ühiseid vastuseid Alpide piirkonna ees seisvatele väljakutsetele. Nende väljakutsete hulka kuuluvad elukvaliteedi säilitamine, kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja edukas majandusareng üleilmastumise, kliima- ja demograafiliste muutuste tingimustes, sh iseäranis põhjalikud struktuurimuutused põllumajanduse ja turismi valdkonnas, deindustrialiseerimine, digitaalne lõhe ja piiratud juurdepääs üldhuviteenustele teatud piirkondades; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et EUSALP pakub ühiseid vastuseid Alpide piirkonna ees seisvatele väljakutsetele. Nende väljakutsete hulka kuuluvad elukvaliteedi säilitamine, kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja edukas majandusareng üleilmastumise, kliima- ja demograafiliste muutuste tingimustes, sh iseäranis põhjalikud struktuurimuutused põllumajanduse ja turismi valdkonnas, deindustrialiseerimine, digitaalne lõhe ja piiratud juurdepääs üldhuviteenustele teatud piirkondades;

| 14. | rõhutab, et strateegia lähtepunkt on Alpi mäemassiiv ja et Alpide piirkond hõlmab keskosas mäestikuala, nagu on määratletud Alpi konventsiooni reguleerimisalas, ja seda ümbritsevat ala koos mitme suurlinnaga. Neid alasid seovad omavahel suur vastastikune mõju ja tihedad funktsionaalsed suhted, mis mõjutavad vastavalt majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et strateegia lähtepunkt on Alpi mäemassiiv ja et Alpide piirkond hõlmab keskosas mäestikuala, nagu on määratletud Alpi konventsiooni reguleerimisalas, ja seda ümbritsevat ala koos mitme suurlinnaga. Neid alasid seovad omavahel suur vastastikune mõju ja tihedad funktsionaalsed suhted, mis mõjutavad vastavalt majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut;

| 15. | on teadlik, et mäestikualal ning seda ümbritseval alal ja linnadel on sageli erinevad mured ja prioriteedid, ning rõhutab vajadust tugevdada Alpide piirkonna keskse ala ja seda ümbritseva ala vahel võrdsetel alustel peetavat dialoogi, et tagada mõlema piirkonna elanikkonna huvide hea tasakaal; |
| --- | --- |

15.

on teadlik, et mäestikualal ning seda ümbritseval alal ja linnadel on sageli erinevad mured ja prioriteedid, ning rõhutab vajadust tugevdada Alpide piirkonna keskse ala ja seda ümbritseva ala vahel võrdsetel alustel peetavat dialoogi, et tagada mõlema piirkonna elanikkonna huvide hea tasakaal;

| 16. | pooldab paindlikku lähenemist EUSALPi rakendusalale selliselt, et strateegilise koostöö ulatus määrataks kindlaks iga juhtumi puhul eraldi, vastavalt tegevusvaldkonna konkreetsetele vajadustele ja arvestades funktsionaalseid sidemeid Alpide keskse piirkonna ja seda ümbritsevate alade vahel; |
| --- | --- |

16.

pooldab paindlikku lähenemist EUSALPi rakendusalale selliselt, et strateegilise koostöö ulatus määrataks kindlaks iga juhtumi puhul eraldi, vastavalt tegevusvaldkonna konkreetsetele vajadustele ja arvestades funktsionaalseid sidemeid Alpide keskse piirkonna ja seda ümbritsevate alade vahel;

EUSALPi eesmärgid ja teemad

| 17. | jagab seisukohta, et EUSALPiga tuleb anda konkreetne, Alpide piirkonnale kohandatud panus strateegia „Euroopa 2020” rakendamisse aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks, et edendada seeläbi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust Euroopas; |
| --- | --- |

17.

jagab seisukohta, et EUSALPiga tuleb anda konkreetne, Alpide piirkonnale kohandatud panus strateegia „Euroopa 2020” rakendamisse aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks, et edendada seeläbi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust Euroopas;

| 18. | pooldab seda, et EUSALPi strateegilised prioriteedid valitaks nii, et esmajoones arvestataks Alpide piirkonna kesksete mäestikualade huve ning et asjakohaselt võetaks arvesse ümbritsevate alade ja sealsete linnade huve, nii et nimetatud alade omavahelised seosed tooksid vastastikust kasu; |
| --- | --- |

18.

pooldab seda, et EUSALPi strateegilised prioriteedid valitaks nii, et esmajoones arvestataks Alpide piirkonna kesksete mäestikualade huve ning et asjakohaselt võetaks arvesse ümbritsevate alade ja sealsete linnade huve, nii et nimetatud alade omavahelised seosed tooksid vastastikust kasu;

| 19. | on veendunud, et innovaatilised lähenemisviisid, mis võimaldavad ühendada strateegia arengusuunitlusega komponendid vajaliku keskkonnakaitsega, on keskse tähtsusega EUSALPi edukuse jaoks, sest ainult nii on võimalik Alpide piirkonda kui Euroopa keskmes asuvat elupaika, majandus- ja loodusruumi säilitada ning selle potentsiaali jätkusuutlikult ära kasutada; |
| --- | --- |

19.

on veendunud, et innovaatilised lähenemisviisid, mis võimaldavad ühendada strateegia arengusuunitlusega komponendid vajaliku keskkonnakaitsega, on keskse tähtsusega EUSALPi edukuse jaoks, sest ainult nii on võimalik Alpide piirkonda kui Euroopa keskmes asuvat elupaika, majandus- ja loodusruumi säilitada ning selle potentsiaali jätkusuutlikult ära kasutada;

| 20. | viitab Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioonile Alpide makropiirkondliku strateegia kohta (2013/2549 (RSP)) ja märgib samuti, et strateegia sisu tuleb viia kooskõlla Alpi konventsiooniga; |
| --- | --- |

20.

viitab Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioonile Alpide makropiirkondliku strateegia kohta (2013/2549 (RSP)) ja märgib samuti, et strateegia sisu tuleb viia kooskõlla Alpi konventsiooniga;

| 21. | toonitab, kui oluline on, et kõik kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad tegutseksid EUSALPi väljatöötamisel ja rakendamisel partnerluses, ning tervitab teemasid, mille EUSALPi juhtkomitee on piirkondade, riikide ja Euroopa Komisjoni võrdõiguslikul osalusel praeguseks kolme järgmise samba raames välja töötanud: „jätkusuutliku kasvu tagamine ning täieliku tööhõive, konkurentsivõime ja innovatsiooni edendamine majandustegevuse konsolideerimise ja mitmekesistamise kaudu, pidades silmas mäestikualade ja linnapiirkondade vastastikuse solidaarsuse suurendamist”, „ruumilise planeerimise edendamine, keskendudes keskkonnahoidlikule liikuvusele, suuremale akadeemilisele koostööle ning teenuste, transpordi- ja kommunikatsioonitaristu poliitika arendamisele” ning „energia, loodus- ja kultuurivarade jätkusuutliku majandamise edendamine, keskkonnakaitse ja elurikkuse hoidmine ning looduslike alade säilitamine”; |
| --- | --- |

21.

toonitab, kui oluline on, et kõik kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad tegutseksid EUSALPi väljatöötamisel ja rakendamisel partnerluses, ning tervitab teemasid, mille EUSALPi juhtkomitee on piirkondade, riikide ja Euroopa Komisjoni võrdõiguslikul osalusel praeguseks kolme järgmise samba raames välja töötanud: „jätkusuutliku kasvu tagamine ning täieliku tööhõive, konkurentsivõime ja innovatsiooni edendamine majandustegevuse konsolideerimise ja mitmekesistamise kaudu, pidades silmas mäestikualade ja linnapiirkondade vastastikuse solidaarsuse suurendamist”, „ruumilise planeerimise edendamine, keskendudes keskkonnahoidlikule liikuvusele, suuremale akadeemilisele koostööle ning teenuste, transpordi- ja kommunikatsioonitaristu poliitika arendamisele” ning „energia, loodus- ja kultuurivarade jätkusuutliku majandamise edendamine, keskkonnakaitse ja elurikkuse hoidmine ning looduslike alade säilitamine”;

| 22. | seoses nende teemade tervikliku edasiarendamisega tegevuskavas kutsub üles pöörama erilist tähelepanu järgmistele küsimustele: tööhõive elavdamine, Alpide piirkonna väärtusahelate, turismi ja Alpide piirkonna ettevõtete võrgustiku arendamine makropiirkondlikul tasandil, üldhuviteenuste laiendamine ja vastastikuse solidaarsuse edendamine Alpide piirkonna eri paikades elavate inimeste vahel, võrgustumise parandamine, millega kaasneb digitaalse lõhe ületamine ebasoodsamas olukorras olevatel aladel, transpordisüsteemide ühilduvus ja koostalitlusvõime, nt kohalike ja piirkondlike transpordivõrkude ühendamine kõrgema tasandi Euroopa transporditaristuga, pingutused kaubavedude üleviimiseks maanteetranspordilt raudteetranspordile, energiatõhususe suurendamine ja taastuvenergia jätkusuutlik tootmine, iseäranis hüdroenergia kasutamine, loodus- ja kultuurivarade jätkusuutlik ja tõhus kasutamine ning loodusohtude juhtimise edasiarendamine kliimamuutusi silmas pidades, pöörates erilist tähelepanu hüdrogeoloogilisele ja keskkonnakaitsele; |
| --- | --- |

22.

seoses nende teemade tervikliku edasiarendamisega tegevuskavas kutsub üles pöörama erilist tähelepanu järgmistele küsimustele: tööhõive elavdamine, Alpide piirkonna väärtusahelate, turismi ja Alpide piirkonna ettevõtete võrgustiku arendamine makropiirkondlikul tasandil, üldhuviteenuste laiendamine ja vastastikuse solidaarsuse edendamine Alpide piirkonna eri paikades elavate inimeste vahel, võrgustumise parandamine, millega kaasneb digitaalse lõhe ületamine ebasoodsamas olukorras olevatel aladel, transpordisüsteemide ühilduvus ja koostalitlusvõime, nt kohalike ja piirkondlike transpordivõrkude ühendamine kõrgema tasandi Euroopa transporditaristuga, pingutused kaubavedude üleviimiseks maanteetranspordilt raudteetranspordile, energiatõhususe suurendamine ja taastuvenergia jätkusuutlik tootmine, iseäranis hüdroenergia kasutamine, loodus- ja kultuurivarade jätkusuutlik ja tõhus kasutamine ning loodusohtude juhtimise edasiarendamine kliimamuutusi silmas pidades, pöörates erilist tähelepanu hüdrogeoloogilisele ja keskkonnakaitsele;

| 23. | ootab, et tegevuskava loob sünergiat erinevate olemasolevate programmide vahel ja keskendub piiratud hulgale prioriteetidele, et oleks võimalik vahendeid koondada; |
| --- | --- |

23.

ootab, et tegevuskava loob sünergiat erinevate olemasolevate programmide vahel ja keskendub piiratud hulgale prioriteetidele, et oleks võimalik vahendeid koondada;

Mitmetasandiline juhtimine

| 24. | võtab huviga teadmiseks Euroopa Komisjoni aruande makropiirkondlike strateegiate juhtimise kohta (5), ent märgib siiski, et selles aruandes ei võeta piisavalt arvesse piirkondade rolli otsustajatena; |
| --- | --- |

24.

võtab huviga teadmiseks Euroopa Komisjoni aruande makropiirkondlike strateegiate juhtimise kohta (5), ent märgib siiski, et selles aruandes ei võeta piisavalt arvesse piirkondade rolli otsustajatena;

| 25. | tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, mis tagab EUSALPi tuginemise tegelikkusele, nagu seda ootavad kodanikud. Komitee märgib, et tuleb luua eeldused selleks, et ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid juhtprojekte läbi viia; |
| --- | --- |

25.

tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, mis tagab EUSALPi tuginemise tegelikkusele, nagu seda ootavad kodanikud. Komitee märgib, et tuleb luua eeldused selleks, et ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid juhtprojekte läbi viia;

| 26. | viitab sellele, et EUSALPi edukus sõltub sellest, kas mitmetasandilise valitsemisprotsessi poliitilisse juhtimisse on kaasatud piirkondlikud ja kohalikud poliitilised osalejad, kelle hulka kuuluvad ka Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused, ja et järgitakse ELi õigusaktides kehtestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Sellega seoses on asjakohane edendada ka sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste sidusrühmade kaasamist asjaomastes piirkondades; |
| --- | --- |

26.

viitab sellele, et EUSALPi edukus sõltub sellest, kas mitmetasandilise valitsemisprotsessi poliitilisse juhtimisse on kaasatud piirkondlikud ja kohalikud poliitilised osalejad, kelle hulka kuuluvad ka Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused, ja et järgitakse ELi õigusaktides kehtestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Sellega seoses on asjakohane edendada ka sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste sidusrühmade kaasamist asjaomastes piirkondades;

| 27. | nõuab, et töötataks välja strateegia rakendamise kord, millega tagataks kooskõlas Regioonide Komitee mitmetasandilise valitsemise harta põhimõtetega (6) piirkondliku tasandi kaasamine võrdväärselt riikliku tasandi kaasamisega vastavalt asjaomastele pädevustele; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et töötataks välja strateegia rakendamise kord, millega tagataks kooskõlas Regioonide Komitee mitmetasandilise valitsemise harta põhimõtetega (6) piirkondliku tasandi kaasamine võrdväärselt riikliku tasandi kaasamisega vastavalt asjaomastele pädevustele;

| 28. | toonitab, et komitee 2014. aasta juunis loodud piirkondadevaheline rühm „Alpide makropiirkond” soovib abistada Euroopa Komisjoni ja Alpide piirkonna riike nende riiklike kontaktpunktide kaudu Alpide piirkonna strateegia väljatöötamisel ja jälgimisel, toetada tegevuskava väljatöötamist, suurendada piirkonna nähtavust piirkondade, liikmesriikide ja Euroopa tasandil, tõstes esile suurpiirkonna ühist identiteeti, ja tuua seega esile piirkonna suure potentsiaali; |
| --- | --- |

28.

toonitab, et komitee 2014. aasta juunis loodud piirkondadevaheline rühm „Alpide makropiirkond” soovib abistada Euroopa Komisjoni ja Alpide piirkonna riike nende riiklike kontaktpunktide kaudu Alpide piirkonna strateegia väljatöötamisel ja jälgimisel, toetada tegevuskava väljatöötamist, suurendada piirkonna nähtavust piirkondade, liikmesriikide ja Euroopa tasandil, tõstes esile suurpiirkonna ühist identiteeti, ja tuua seega esile piirkonna suure potentsiaali;

| 29. | leiab, et oleks kasulik, kui EUSALPi eesistuja vahetuks rotatsiooni korras ning eesistuja ülesandeid täidaksid liikmesriigid või iga liikmesriigi piirkonnad, et määratleda strateegia peamised suunised. Kokkulepitud rotatsioonipõhimõtte kohaselt oleks Alpide piirkonna strateegia iga liikmesriigi eesistumise aeg üks aasta, et anda osalevatele riikidele ja piirkondadele tasakaalustatud viisil tegutsemisvõimalusi ja jaotada ühtlaselt EUSALPi juhtimisega seonduv töö. Eesistuja ülesandeks võiks olla ka strateegiafoorumi juhtimine ja korraldamine; |
| --- | --- |

29.

leiab, et oleks kasulik, kui EUSALPi eesistuja vahetuks rotatsiooni korras ning eesistuja ülesandeid täidaksid liikmesriigid või iga liikmesriigi piirkonnad, et määratleda strateegia peamised suunised. Kokkulepitud rotatsioonipõhimõtte kohaselt oleks Alpide piirkonna strateegia iga liikmesriigi eesistumise aeg üks aasta, et anda osalevatele riikidele ja piirkondadele tasakaalustatud viisil tegutsemisvõimalusi ja jaotada ühtlaselt EUSALPi juhtimisega seonduv töö. Eesistuja ülesandeks võiks olla ka strateegiafoorumi juhtimine ja korraldamine;

| 30. | pooldab seda, et EUSALPi piirkonnad ja liikmesriigid looksid üleeuroopaliste transpordivõrkude koordineerijate eeskujul strateegia koordineerija ametikoha. Koordineerijal puuduksid ametiaja kestel poliitilised ülesanded ja täidesaatev võim, ta toetaks Euroopa Komisjoni ja eesistujat ning võimaldaks tagada strateegia suurema arvessevõtmise Euroopa institutsioonides; |
| --- | --- |

30.

pooldab seda, et EUSALPi piirkonnad ja liikmesriigid looksid üleeuroopaliste transpordivõrkude koordineerijate eeskujul strateegia koordineerija ametikoha. Koordineerijal puuduksid ametiaja kestel poliitilised ülesanded ja täidesaatev võim, ta toetaks Euroopa Komisjoni ja eesistujat ning võimaldaks tagada strateegia suurema arvessevõtmise Euroopa institutsioonides;

| 31. | avaldab toetust EUSALPi koordineerija ametikoha täitmisele isikuga, kes tuleks mõnest osalevast piirkonnast ja kel oleks kogemusi piirkondadevahelise ning piiriülese koostöö valdkonnas Alpide piirkonnas. See on äärmiselt tähtis iseäranis strateegia alt-üles lähenemisviisi aspektist; |
| --- | --- |

31.

avaldab toetust EUSALPi koordineerija ametikoha täitmisele isikuga, kes tuleks mõnest osalevast piirkonnast ja kel oleks kogemusi piirkondadevahelise ning piiriülese koostöö valdkonnas Alpide piirkonnas. See on äärmiselt tähtis iseäranis strateegia alt-üles lähenemisviisi aspektist;

| 32. | on seisukohal, et poliitiliste juhtstruktuuride tasakaalustatud üldine korraldus peaks hoolitsema selle eest, et riikide ja piirkondade huvid oleksid Euroopa Komisjoni kõrval sama kaaluga; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et poliitiliste juhtstruktuuride tasakaalustatud üldine korraldus peaks hoolitsema selle eest, et riikide ja piirkondade huvid oleksid Euroopa Komisjoni kõrval sama kaaluga;

| 33. | pooldab seda, et Euroopa Komisjon täidaks EUSALPi strateegilises juhtimises olulist rolli, iseäranis, tagades sidususe ELi poliitikastrateegiate ja seisukohtadega ning hoolitsedes makropiirkondlike kontseptsioonide arvessevõtmise eest ELi meetmetes, eeskätt rahastamisprogrammides ja -vahendites; |
| --- | --- |

33.

pooldab seda, et Euroopa Komisjon täidaks EUSALPi strateegilises juhtimises olulist rolli, iseäranis, tagades sidususe ELi poliitikastrateegiate ja seisukohtadega ning hoolitsedes makropiirkondlike kontseptsioonide arvessevõtmise eest ELi meetmetes, eeskätt rahastamisprogrammides ja -vahendites;

| 34. | on seisukohal, et vastutuse laia jaotumist arvestades peab strateegiliste prioriteetide rakendamise juhtimise lähtekohaks olema nn sammaste konkreetsete raskuspunktide tasand ja iseäranis läbivate teemade – nt kliimamuutused – puhul tuleb välja töötada erilised organisatsioonivormid; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et vastutuse laia jaotumist arvestades peab strateegiliste prioriteetide rakendamise juhtimise lähtekohaks olema nn sammaste konkreetsete raskuspunktide tasand ja iseäranis läbivate teemade – nt kliimamuutused – puhul tuleb välja töötada erilised organisatsioonivormid;

| 35. | on veendunud, et Euroopa strateegiaid ja poliitikat ei ole võimalik mitmetasandilise valitsemiseta tõhusalt rakendada, ja ärgitab ka Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused nende vastavates pädevusvaldkondades strateegia rakendusvahenditena sihikule võtma; |
| --- | --- |

35.

on veendunud, et Euroopa strateegiaid ja poliitikat ei ole võimalik mitmetasandilise valitsemiseta tõhusalt rakendada, ja ärgitab ka Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused nende vastavates pädevusvaldkondades strateegia rakendusvahenditena sihikule võtma;

| 36. | viitab Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioonile Alpide makropiirkondliku strateegia kohta (2013/2549 (RSP)) ja märgib samuti, et EUSALPi rakendamisse tuleb hõlmata juba tehtav piiriülene koos- ja võrgustikutöö; |
| --- | --- |

36.

viitab Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioonile Alpide makropiirkondliku strateegia kohta (2013/2549 (RSP)) ja märgib samuti, et EUSALPi rakendamisse tuleb hõlmata juba tehtav piiriülene koos- ja võrgustikutöö;

| 37. | on teadlik sellest, et käegakatsutavad tulemused kodanike jaoks on võimalikud vaid selliste konkreetsete projektide kaudu, mis rakendavad EUSALPi tegevuskava, ja nõuab tegevuskava rakendamist takistavate õiguslike ja administratiivsete tõkete kõrvaldamist; |
| --- | --- |

37.

on teadlik sellest, et käegakatsutavad tulemused kodanike jaoks on võimalikud vaid selliste konkreetsete projektide kaudu, mis rakendavad EUSALPi tegevuskava, ja nõuab tegevuskava rakendamist takistavate õiguslike ja administratiivsete tõkete kõrvaldamist;

| 38. | toonitab, et makropiirkondlikud strateegiad kujutavad endast sobivat raamistikku kodanikuühiskonna partnerite kaasamiseks poliitilisse otsustusprotsessi, et leida sünergiat olemasolevate algatustega ja optimeerida ressursse. Selleks ja eespool kirjeldatud kaasamisele konkreetsema kuju andmiseks ning olemasolevatele rahalistele ressurssidele tõhusa juurdepääsu ja nende tulemusliku kasutuse tagamiseks tundub olevat asjakohane sõlmida koostöökokkuleppeid ja -protokolle selliste kodanikuühiskonna osalejatega nagu ametiliidud, kaubanduskojad, ülikoolid ning asjaomaste piirkondade teised majanduslikud ja sotsiaalsed organid; |
| --- | --- |

38.

toonitab, et makropiirkondlikud strateegiad kujutavad endast sobivat raamistikku kodanikuühiskonna partnerite kaasamiseks poliitilisse otsustusprotsessi, et leida sünergiat olemasolevate algatustega ja optimeerida ressursse. Selleks ja eespool kirjeldatud kaasamisele konkreetsema kuju andmiseks ning olemasolevatele rahalistele ressurssidele tõhusa juurdepääsu ja nende tulemusliku kasutuse tagamiseks tundub olevat asjakohane sõlmida koostöökokkuleppeid ja -protokolle selliste kodanikuühiskonna osalejatega nagu ametiliidud, kaubanduskojad, ülikoolid ning asjaomaste piirkondade teised majanduslikud ja sotsiaalsed organid;

| 39. | avaldab poolehoidu Euroopa Nõukogu, iseäranis Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi kaasamisele Alpide makropiirkondlikku strateegiasse, eeskätt seepärast, et kaks kõnealuse makropiirkondliku strateegiaga hõlmatud riiki – Šveits ja Liechtenstein – ei kuulu Euroopa Liitu, kuid on Euroopa Nõukogu liikmed; |
| --- | --- |

39.

avaldab poolehoidu Euroopa Nõukogu, iseäranis Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi kaasamisele Alpide makropiirkondlikku strateegiasse, eeskätt seepärast, et kaks kõnealuse makropiirkondliku strateegiaga hõlmatud riiki – Šveits ja Liechtenstein – ei kuulu Euroopa Liitu, kuid on Euroopa Nõukogu liikmed;

Rahastamine

| 40. | väljendab rõõmu selle üle, et ühissätete määrus ja Euroopa territoriaalne koostöö võimaldavad toetada makropiirkondlikke prioriteete kõigist struktuurifondidest, ja kutsub Euroopa Komisjoni üles määrama kindlaks, kuidas neid fonde kooskõlas partnerluslepingute ja piirkondlike rakenduskavadega Alpide piirkonnas kasutada saaks; |
| --- | --- |

40.

väljendab rõõmu selle üle, et ühissätete määrus ja Euroopa territoriaalne koostöö võimaldavad toetada makropiirkondlikke prioriteete kõigist struktuurifondidest, ja kutsub Euroopa Komisjoni üles määrama kindlaks, kuidas neid fonde kooskõlas partnerluslepingute ja piirkondlike rakenduskavadega Alpide piirkonnas kasutada saaks;

| 41. | tunnistab, et „kolme ei” reegel (ei võeta vastu uusi õigussätteid, ei asutata uusi ELi institutsioone, ei eraldata täiendavaid rahastamisvahendeid) aitas tagada, et Euroopa territoriaalse koostöö finantsressursse kasutati tõhusamalt piirkondades, kus makropiirkondlikku strateegiat juba rakendatakse, kuid soovib siiski rõhutada pikemaajalise rahastamise tähtsust. Eelkõige vajavad pikaajalist rahastamist strateegia elluviimise kooskõlastamise eest vastutavad asutused. Asjaomased liikmesriigid ning nende kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad mitmetasandilise valitsemise tähenduses võtma suurema vastutuse ja tagama piisavad vahendid Alpide makropiirkondliku strateegia rakendamiseks; |
| --- | --- |

41.

tunnistab, et „kolme ei” reegel (ei võeta vastu uusi õigussätteid, ei asutata uusi ELi institutsioone, ei eraldata täiendavaid rahastamisvahendeid) aitas tagada, et Euroopa territoriaalse koostöö finantsressursse kasutati tõhusamalt piirkondades, kus makropiirkondlikku strateegiat juba rakendatakse, kuid soovib siiski rõhutada pikemaajalise rahastamise tähtsust. Eelkõige vajavad pikaajalist rahastamist strateegia elluviimise kooskõlastamise eest vastutavad asutused. Asjaomased liikmesriigid ning nende kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad mitmetasandilise valitsemise tähenduses võtma suurema vastutuse ja tagama piisavad vahendid Alpide makropiirkondliku strateegia rakendamiseks;

| 42. | kinnitab kooskõlas oma makropiirkondlikke strateegiaid käsitlevate arvamustega (7), et samaaegselt peab kehtima ka „kolme jaa” reegel (rohkem kooskõlastamist olemasolevate finantsressursside kasutamisel, rohkem institutsioonilist koordineerimist ning rohkem uusi ideid ja projekte) ning väljendab poolehoidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tõhusale kaasamisele koordineerimisse; |
| --- | --- |

42.

kinnitab kooskõlas oma makropiirkondlikke strateegiaid käsitlevate arvamustega (7), et samaaegselt peab kehtima ka „kolme jaa” reegel (rohkem kooskõlastamist olemasolevate finantsressursside kasutamisel, rohkem institutsioonilist koordineerimist ning rohkem uusi ideid ja projekte) ning väljendab poolehoidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tõhusale kaasamisele koordineerimisse;

| 43. | tervitab asjaolu, et piiriülese koostöö programmis „Alpide piirkond” 2014–2020 ette nähtud rahastamisprioriteeti kasutatakse innovaatiliste valitsemismudelite toetamiseks; |
| --- | --- |

43.

tervitab asjaolu, et piiriülese koostöö programmis „Alpide piirkond” 2014–2020 ette nähtud rahastamisprioriteeti kasutatakse innovaatiliste valitsemismudelite toetamiseks;

| 44. | ootab EUSALPi strateegialt Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kättesaadavate vahendite paremat koordineerimist ning kutsub seetõttu eelkõige Euroopa Komisjoni ja selle Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendusprogramme ning otsejuhtimise programme haldavaid talitusi üles tagama oma pädevuste raames EUSALPi eesmärkide ja meetmete elluviimise asjaomaste vahendite ja poliitikameetmete raames. |
| --- | --- |

44.

ootab EUSALPi strateegialt Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kättesaadavate vahendite paremat koordineerimist ning kutsub seetõttu eelkõige Euroopa Komisjoni ja selle Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendusprogramme ning otsejuhtimise programme haldavaid talitusi üles tagama oma pädevuste raames EUSALPi eesmärkide ja meetmete elluviimise asjaomaste vahendite ja poliitikameetmete raames.

Brüssel, 3. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  COM(2013) 468 final.

1

(2)  CDR5074-2013_00_00_TRA_AC.

2

(3)  Vt nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta järeldused makropiirkondlike strateegiate lisandväärtuse kohta.

3

(4)  COM(2013) 468 final.

4

(5)  COM(2014) 284 final.

5

(6)  COR-2014-01728-00–00-RES-TRA.

6

(7)  Nt arvamus CDR1272-2012_00_00_TRA_AC teemal „ELi Läänemere piirkonna läbivaadatud strateegia”.

7

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/36

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Teabe-, planeerimis- ja piletimüügiteenused mitmeliigilise reisimise valdkonnas”

(2015/C 019/08)

| Raportöör | Plzeňi linnavolikogu liige Petr Osvald (CZ/PES) |
| --- | --- |
| Viitedokument | Komisjoni talituste töödokument „Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services” („Tegevuskava ELi-üleste teabe-, planeerimis- ja piletimüügiteenuste osutamiseks mitmeliigilise reisimise valdkonnas”)
  SWD(2014) 194 final |

Raportöör

Plzeňi linnavolikogu liige Petr Osvald (CZ/PES)

Viitedokument

Komisjoni talituste töödokument „Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services” („Tegevuskava ELi-üleste teabe-, planeerimis- ja piletimüügiteenuste osutamiseks mitmeliigilise reisimise valdkonnas”)

SWD(2014) 194 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | rõhutab, et hästi toimiv ja ajakohastatud, kõiki transpordiliike hõlmav üleeuroopaline teabesüsteem sõidukijuhtide ja reisijate jaoks on esmatähtis vahend selleks, et saada kasutada ühte ELi põhivabadustest, milleks on isikute vaba liikumine. Ent isikute vaba liikumine ei tähenda mitte ainult seda, et vabale liikumisele ei seata takistusi, vaid ka, et seda lihtsustatakse kõigile kodanikele maksimaalsel määral. Seetõttu tuleks sõidugraafikud ja muu reisiteave teha kohustuslikus korras avalikuks ning kõigile ELi kodanikele täiel määral ja võrdsel alusel kättesaadavaks sellises vormis, et iga ELi kodanik saaks neid kasutada nii hõlpsalt ja tõhusalt kui võimalik. ELil ja liikmesriikidel tuleks tagada, et ühtegi avalike transporditeenuste pakkujat ei eelistata kõnealuse süsteemi raames mõnele teisele pakkujale. Neil tuleks samuti tagada, et kõigil reisi- ja transpordiettevõtjatel on kõnealustele süsteemidele võrdne juurdepääs. Kõnealust tervikpilti arvestades tuleks ELi tasandil välja töötada õigusnormid, mis seejärel võetakse üle siseriiklikku õigusesse. Sellist lähenemisviisi ei tuleks järgida mitte ainult transpordialase „staatilise” teabe, st kehtivate sõidugraafikute puhul, vaid ka „dünaamilise” teabe osas, nagu reaalajas edastav teave ühistranspordisõidukite täpse asukoha kohta marsruudil. Samas soodustab nõudmine koguda andmeid ühissõidukite asukoha kohta reaalajas Galileo juba olemasoleva kosmosesegmendi kasutamist; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et hästi toimiv ja ajakohastatud, kõiki transpordiliike hõlmav üleeuroopaline teabesüsteem sõidukijuhtide ja reisijate jaoks on esmatähtis vahend selleks, et saada kasutada ühte ELi põhivabadustest, milleks on isikute vaba liikumine. Ent isikute vaba liikumine ei tähenda mitte ainult seda, et vabale liikumisele ei seata takistusi, vaid ka, et seda lihtsustatakse kõigile kodanikele maksimaalsel määral. Seetõttu tuleks sõidugraafikud ja muu reisiteave teha kohustuslikus korras avalikuks ning kõigile ELi kodanikele täiel määral ja võrdsel alusel kättesaadavaks sellises vormis, et iga ELi kodanik saaks neid kasutada nii hõlpsalt ja tõhusalt kui võimalik. ELil ja liikmesriikidel tuleks tagada, et ühtegi avalike transporditeenuste pakkujat ei eelistata kõnealuse süsteemi raames mõnele teisele pakkujale. Neil tuleks samuti tagada, et kõigil reisi- ja transpordiettevõtjatel on kõnealustele süsteemidele võrdne juurdepääs. Kõnealust tervikpilti arvestades tuleks ELi tasandil välja töötada õigusnormid, mis seejärel võetakse üle siseriiklikku õigusesse. Sellist lähenemisviisi ei tuleks järgida mitte ainult transpordialase „staatilise” teabe, st kehtivate sõidugraafikute puhul, vaid ka „dünaamilise” teabe osas, nagu reaalajas edastav teave ühistranspordisõidukite täpse asukoha kohta marsruudil. Samas soodustab nõudmine koguda andmeid ühissõidukite asukoha kohta reaalajas Galileo juba olemasoleva kosmosesegmendi kasutamist;

| 2. | peab seetõttu tervitatavaks, et Euroopa Komisjon pöörab tähelepanu teabe- ja piletimüügiteenustele mitmeliigilise reisimise puhul, ning näeb töödokumendi esitamises sammu õiges suunas, mis annab tõuke edaspidisteks aruteludeks, lahenduste otsimiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

2.

peab seetõttu tervitatavaks, et Euroopa Komisjon pöörab tähelepanu teabe- ja piletimüügiteenustele mitmeliigilise reisimise puhul, ning näeb töödokumendi esitamises sammu õiges suunas, mis annab tõuke edaspidisteks aruteludeks, lahenduste otsimiseks ja rakendamiseks;

| 3. | on teadlik kõnealuse problemaatika keerukusest. Ehkki komitee tervitab lisaks ühistranspordile ka eratranspordi kaasamist Euroopa Komisjoni lähenemisviisi, leiab ta siiski, et selline kohaldamisala laiendamine – hoolimata asjaolust, et see aitab kaasa küsimuse ulatuslikumale käsitlemisele – muudab problemaatika tervikuna palju keerulisemaks, millega küsimuse lahendamine viibib ja raskeneb. Seetõttu soovitab komitee rakendada järkjärgulist lähenemisviisi ja tegeleda kõigepealt ühistranspordiga ning kaasata eratransport alles hiljem hästi toimivatesse ühistranspordi süsteemidesse. Eratranspordi eri liikide kaasamine võib ELi eri piirkondades toimuda eri kiirusega, sõltudes eritranspordi asjaomase liigi turuosast; |
| --- | --- |

3.

on teadlik kõnealuse problemaatika keerukusest. Ehkki komitee tervitab lisaks ühistranspordile ka eratranspordi kaasamist Euroopa Komisjoni lähenemisviisi, leiab ta siiski, et selline kohaldamisala laiendamine – hoolimata asjaolust, et see aitab kaasa küsimuse ulatuslikumale käsitlemisele – muudab problemaatika tervikuna palju keerulisemaks, millega küsimuse lahendamine viibib ja raskeneb. Seetõttu soovitab komitee rakendada järkjärgulist lähenemisviisi ja tegeleda kõigepealt ühistranspordiga ning kaasata eratransport alles hiljem hästi toimivatesse ühistranspordi süsteemidesse. Eratranspordi eri liikide kaasamine võib ELi eri piirkondades toimuda eri kiirusega, sõltudes eritranspordi asjaomase liigi turuosast;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et pikemas perspektiivis on vaja arvesse võtta ka eratransporti ning et selle jaoks tuleb välja töötada tõhusad õiguslikud ja tehnilised lahendused. Seetõttu soovitab komitee koostada tööde ajakava, mille abil tagada meetmete vajalik tulemuslikkus; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et pikemas perspektiivis on vaja arvesse võtta ka eratransporti ning et selle jaoks tuleb välja töötada tõhusad õiguslikud ja tehnilised lahendused. Seetõttu soovitab komitee koostada tööde ajakava, mille abil tagada meetmete vajalik tulemuslikkus;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et töödokumendis on selgelt ja õigusega näidatud, et reisiteabe ja piletimüügi teenuste seisukohalt kõige keerulisem etapp on nn esimene ja viimane kilomeeter („first/last mile”), st see osa marsruudist, mis kuulub enamasti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse. Seetõttu tuleb kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kindlasti kaasata erinevate lahenduste elluviimisse ja nende kasutuskõlblikkuse kontrollimisse ning samuti kogu süsteemi toimimisvõime tagamisse; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et töödokumendis on selgelt ja õigusega näidatud, et reisiteabe ja piletimüügi teenuste seisukohalt kõige keerulisem etapp on nn esimene ja viimane kilomeeter („first/last mile”), st see osa marsruudist, mis kuulub enamasti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse. Seetõttu tuleb kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kindlasti kaasata erinevate lahenduste elluviimisse ja nende kasutuskõlblikkuse kontrollimisse ning samuti kogu süsteemi toimimisvõime tagamisse;

| 6. | märgib, et ühistranspordi reisiteabe ja piletimüügi süsteemide küsimuste lahendamisel tuleb tegeleda erinevate etappidega: 1. sobivate reisiühenduste leidmine; 2. istekoha broneerimine; 3. pileti eest tasumine; 4. pileti kasutamine kogu reisi vältel. Järelikult tuleb leida lahendused iga etapi jaoks, kusjuures kõigepealt tuleb leida lahendused esimese etapi jaoks (reisiühenduste leidmine), kuna sellest sõltuvad kõik järgmised; |
| --- | --- |

6.

märgib, et ühistranspordi reisiteabe ja piletimüügi süsteemide küsimuste lahendamisel tuleb tegeleda erinevate etappidega: 1. sobivate reisiühenduste leidmine; 2. istekoha broneerimine; 3. pileti eest tasumine; 4. pileti kasutamine kogu reisi vältel. Järelikult tuleb leida lahendused iga etapi jaoks, kusjuures kõigepealt tuleb leida lahendused esimese etapi jaoks (reisiühenduste leidmine), kuna sellest sõltuvad kõik järgmised;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et enamikus liikmesriikides puudub isegi oma üleriigiline sõidugraafikute süsteem, kuhu oleksid koondatud kõik asjaomases riigis kehtivad sõidugraafikud ja kus oleks võimalik otsida riigisiseseid ühistranspordiühendusi ja broneerida pileteid. Seetõttu peab komitee hädavajalikuks luua esimese etapi raames sellised süsteemid igas liikmesriigis, kuna just nimelt riigi tasandil saab seadusega kehtestada nii avaliku kui ka erasektori transpordiettevõtjatele kohustuse avalikustada oma sõidugraafikud. Igal liikmesriigil tuleks kehtestada üleriigiline sõidugraafikute teabesüsteem, millesse tuleks kaasata kõik avaliku ja erasektori transpordiettevõtete piirkondlikud sõidugraafikud. Lisaks tuleks tagada, et kõnealust süsteemi ajakohastataks ja hooldataks korrapäraselt ja eriti sõidugraafikute muutmise puhul. See kujutab endast esimest ja hädavajalikku sammu teel üleeuroopalise süsteemi väljaarendamise poole. Samuti peaks iga liikmesriik tagama oma riigi süsteemis sisalduva teabe asjakohasuse. Sellise süsteemi abil peaks üleriigilisel tasandil ka võimalikuks saama algusest lõpuni piletite broneerimine ja nende eest tasumine internetis. See tähendab, et lisaks sõidugraafikute andmetele peab süsteemis sisalduma ka teave kõigi ettevõtete piletihindade kohta; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et enamikus liikmesriikides puudub isegi oma üleriigiline sõidugraafikute süsteem, kuhu oleksid koondatud kõik asjaomases riigis kehtivad sõidugraafikud ja kus oleks võimalik otsida riigisiseseid ühistranspordiühendusi ja broneerida pileteid. Seetõttu peab komitee hädavajalikuks luua esimese etapi raames sellised süsteemid igas liikmesriigis, kuna just nimelt riigi tasandil saab seadusega kehtestada nii avaliku kui ka erasektori transpordiettevõtjatele kohustuse avalikustada oma sõidugraafikud. Igal liikmesriigil tuleks kehtestada üleriigiline sõidugraafikute teabesüsteem, millesse tuleks kaasata kõik avaliku ja erasektori transpordiettevõtete piirkondlikud sõidugraafikud. Lisaks tuleks tagada, et kõnealust süsteemi ajakohastataks ja hooldataks korrapäraselt ja eriti sõidugraafikute muutmise puhul. See kujutab endast esimest ja hädavajalikku sammu teel üleeuroopalise süsteemi väljaarendamise poole. Samuti peaks iga liikmesriik tagama oma riigi süsteemis sisalduva teabe asjakohasuse. Sellise süsteemi abil peaks üleriigilisel tasandil ka võimalikuks saama algusest lõpuni piletite broneerimine ja nende eest tasumine internetis. See tähendab, et lisaks sõidugraafikute andmetele peab süsteemis sisalduma ka teave kõigi ettevõtete piletihindade kohta;

| 8. | on seisukohal, et miinimumteave, mida on vaja süsteemi vajaliku kvaliteedi tagamiseks, tuleks kindlaks määrata konsultatsioonides sidusrühmade ja sektori ekspertidega ning pärast katsetuste ja katseetapi läbiviimist; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et miinimumteave, mida on vaja süsteemi vajaliku kvaliteedi tagamiseks, tuleks kindlaks määrata konsultatsioonides sidusrühmade ja sektori ekspertidega ning pärast katsetuste ja katseetapi läbiviimist;

| 9. | märgib, et piirkondlikul tasandil kogutakse ja töödeldakse rohkem teavet kui üleriigilisel tasandil ning et on olemas mitu piirkondlikku reisiteabe süsteemi. Sellepärast peab komitee otstarbekaks ühendada need süsteemid omavahel ja eriti piiriüleselt. Komitee tervitab tõika, et teave mitmeliigilise transpordi kohta on osa seitsmendast temaatilisest eesmärgist („Säästva transpordi soodustamine ning oluliste võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamine”), ent juhib tähelepanu sellele, et tuleb tagada vahendi senisest parem kooskõlastamine ja keskendumine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide erinevate rakenduskavade raames ja nende vahel, et saavutada selline, eelkõige piiriülene ühendamine; |
| --- | --- |

9.

märgib, et piirkondlikul tasandil kogutakse ja töödeldakse rohkem teavet kui üleriigilisel tasandil ning et on olemas mitu piirkondlikku reisiteabe süsteemi. Sellepärast peab komitee otstarbekaks ühendada need süsteemid omavahel ja eriti piiriüleselt. Komitee tervitab tõika, et teave mitmeliigilise transpordi kohta on osa seitsmendast temaatilisest eesmärgist („Säästva transpordi soodustamine ning oluliste võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamine”), ent juhib tähelepanu sellele, et tuleb tagada vahendi senisest parem kooskõlastamine ja keskendumine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide erinevate rakenduskavade raames ja nende vahel, et saavutada selline, eelkõige piiriülene ühendamine;

| 10. | leiab, et kui tõepoolest soovitakse edeneda teabe- ja piletimüügi teenuseid kõigi transpordiliikide jaoks, on esmatähtis eraldada ESIFist – peamiselt konkreetsete vastavate rakenduskavade kaudu – vahendeid süsteemide tegelikuks ellurakendamiseks ning mitte ainult teadusuuringuteks ja arendustegevuseks ja teisteks sellega seotud meetmeteks; |
| --- | --- |

10.

leiab, et kui tõepoolest soovitakse edeneda teabe- ja piletimüügi teenuseid kõigi transpordiliikide jaoks, on esmatähtis eraldada ESIFist – peamiselt konkreetsete vastavate rakenduskavade kaudu – vahendeid süsteemide tegelikuks ellurakendamiseks ning mitte ainult teadusuuringuteks ja arendustegevuseks ja teisteks sellega seotud meetmeteks;

| 11. | juhib kõnealuses kontekstis tähelepanu sellele, et problemaatikaga tuleb tegeleda terviklikult, otsides lahendusi teatavatele lihtsamatele, ent konkreetsetele aspektidele, nagu ELis kasutatavate terminite ja sümbolite ühtlustamine, kehtivate sõidugraafikute kogumine liikmesriikides ja nende piiriülese kasutamise tagamine. Piletimüügi teenuste osas tuleks luua näidismudel kogu sektori jaoks, milles näidatakse ära praeguse süsteemi puudused ja võimalused ning milles otsitakse lahendusi broneerimissüsteemide avamiseks kõige transpordiettevõtjate ja transporditeenuste pakkujate vahel; |
| --- | --- |

11.

juhib kõnealuses kontekstis tähelepanu sellele, et problemaatikaga tuleb tegeleda terviklikult, otsides lahendusi teatavatele lihtsamatele, ent konkreetsetele aspektidele, nagu ELis kasutatavate terminite ja sümbolite ühtlustamine, kehtivate sõidugraafikute kogumine liikmesriikides ja nende piiriülese kasutamise tagamine. Piletimüügi teenuste osas tuleks luua näidismudel kogu sektori jaoks, milles näidatakse ära praeguse süsteemi puudused ja võimalused ning milles otsitakse lahendusi broneerimissüsteemide avamiseks kõige transpordiettevõtjate ja transporditeenuste pakkujate vahel;

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et praegused elektroonilised piletimüügisüsteemid, milles kasutatakse laetavaid kiipkaarte, mis ei ole naaberriigi süsteemiga koostalitlusvõimelised, loovad uued piirid ja muudavad piiriülese transpordi keerulisemaks. Seetõttu kutsub komitee üles looma Euroopa ühistranspordi aruka piletimüügisüsteemi, mis toimiks kõigis liikmesriikides ja piiriülestel sõitudel; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu sellele, et praegused elektroonilised piletimüügisüsteemid, milles kasutatakse laetavaid kiipkaarte, mis ei ole naaberriigi süsteemiga koostalitlusvõimelised, loovad uued piirid ja muudavad piiriülese transpordi keerulisemaks. Seetõttu kutsub komitee üles looma Euroopa ühistranspordi aruka piletimüügisüsteemi, mis toimiks kõigis liikmesriikides ja piiriülestel sõitudel;

| 13. | on seisukohal, et lähiajal ei ole realistlik kehtestada siduvad üleeuroopalised normid selle problemaatika jaoks, ent peab vajalikuks tagada koostalitlusvõime ehk võimalikult ladus teabevahetus eri süsteemide vahel. Selleks tuleks mitmesuguste piirkondadevaheliste ja piiriüleste ühenduste jaoks välja töötada ühised spetsifikatsioonid, mida seejärel katsetatakse pilootfaasis. Sellest lähtuvalt tuleks määratleda „ühised tehnilised spetsifikatsioonid”, mille abil tagatakse, et kõnealuse valdkonna olemasolevad ja uued süsteemid suudaksid omavahel suhelda. Samamoodi tuleks tagada, et vastavust „ühistele tehnilistele spetsifikatsioonidele” ei käsitataks hankemenetlustes diskrimineeriva kriteeriumina; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et lähiajal ei ole realistlik kehtestada siduvad üleeuroopalised normid selle problemaatika jaoks, ent peab vajalikuks tagada koostalitlusvõime ehk võimalikult ladus teabevahetus eri süsteemide vahel. Selleks tuleks mitmesuguste piirkondadevaheliste ja piiriüleste ühenduste jaoks välja töötada ühised spetsifikatsioonid, mida seejärel katsetatakse pilootfaasis. Sellest lähtuvalt tuleks määratleda „ühised tehnilised spetsifikatsioonid”, mille abil tagatakse, et kõnealuse valdkonna olemasolevad ja uued süsteemid suudaksid omavahel suhelda. Samamoodi tuleks tagada, et vastavust „ühistele tehnilistele spetsifikatsioonidele” ei käsitataks hankemenetlustes diskrimineeriva kriteeriumina;

| 14. | on seisukohal, et erinevate teabesüsteemide ühendamisel ei peaks töötlema mitte ainult sõidugraafikutest saadavat staatilist teavet, vaid et tuleks kasutada ka tohutuid võimalusi, mida teabe kättesaamiseks pakuvad satelliitnavigatsioonisüsteemid (GNSS), sh Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo. Üksnes staatilist teavet töötlevaid süsteeme võiks niiviisi edasi arendada arukateks süsteemideks, mis reageerivad reaalajas kajastuvatele liiklusvoogudele ja transpordiettevõtjate läbilaskevõimele. Seega ei ole kõnealused süsteemid suutelised pakkuma reaalajas liiklusteavet ja reisialternatiive mitte ainult reisijatele, vaid ka avaliku ja erasektori transpordiettevõtjatele, kes tänu laiaulatuslikumale täppisajastatud teabele suudavad kiiresti reageerida. Just nimelt olemasolevate kohalike ja piirkondlike süsteemide kohandamine dünaamilise liiklusteabe töötlemisele, mille tulemusel süsteemid viiakse kvalitatiivselt kõrgemale tasemele, peaks olema ühendatud teabesüsteemide loomise peamine hoogustaja. Dünaamilise transporditeabe kogumiseks tuleks kasutada juba olemasolevat Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi Galileo, mis teistest sarnastest süsteemidest erinevalt pakub teatava kvaliteediga positsioneerimissignaali teenust. Kõnealust kaasaegse transpordijuhtimise jaoks hädavajalikku teavet saavad kasutada mitte ainult transporditeenuste pakkujad, vaid ka mitmeliigilise transpordi teabesüsteemid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes saavad niiviisi saadud andmeid mitmesuguste rakenduste kaudu kasutada pikaajaliseks (nt sõidugraafikute, marsruutide jne) planeerimiseks, strateegiliste lahenduste väljatöötamiseks ja kriisiohjamiseks; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et erinevate teabesüsteemide ühendamisel ei peaks töötlema mitte ainult sõidugraafikutest saadavat staatilist teavet, vaid et tuleks kasutada ka tohutuid võimalusi, mida teabe kättesaamiseks pakuvad satelliitnavigatsioonisüsteemid (GNSS), sh Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo. Üksnes staatilist teavet töötlevaid süsteeme võiks niiviisi edasi arendada arukateks süsteemideks, mis reageerivad reaalajas kajastuvatele liiklusvoogudele ja transpordiettevõtjate läbilaskevõimele. Seega ei ole kõnealused süsteemid suutelised pakkuma reaalajas liiklusteavet ja reisialternatiive mitte ainult reisijatele, vaid ka avaliku ja erasektori transpordiettevõtjatele, kes tänu laiaulatuslikumale täppisajastatud teabele suudavad kiiresti reageerida. Just nimelt olemasolevate kohalike ja piirkondlike süsteemide kohandamine dünaamilise liiklusteabe töötlemisele, mille tulemusel süsteemid viiakse kvalitatiivselt kõrgemale tasemele, peaks olema ühendatud teabesüsteemide loomise peamine hoogustaja. Dünaamilise transporditeabe kogumiseks tuleks kasutada juba olemasolevat Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi Galileo, mis teistest sarnastest süsteemidest erinevalt pakub teatava kvaliteediga positsioneerimissignaali teenust. Kõnealust kaasaegse transpordijuhtimise jaoks hädavajalikku teavet saavad kasutada mitte ainult transporditeenuste pakkujad, vaid ka mitmeliigilise transpordi teabesüsteemid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes saavad niiviisi saadud andmeid mitmesuguste rakenduste kaudu kasutada pikaajaliseks (nt sõidugraafikute, marsruutide jne) planeerimiseks, strateegiliste lahenduste väljatöötamiseks ja kriisiohjamiseks;

| 15. | teeb ettepaneku ühendada mitmeliigilise transpordi teabesüsteemid ka üleilmse keskkonna- ja turvaseire Euroopa süsteemiga Copernicus (endine GMES), et leida lahendusi mitmesugustele olukordadele, eriti kriisiolukordadele ning tagada ühistranspordi teenuste pakkujate – kelleks suuremalt jaolt on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused – kiire reageerimine. Mõlemaid nimetatud allikaid kasutavate rakenduste abil saaks mitte ainult tuvastada potentsiaalseid kriisiolukordi, vaid nende kaudu saaks ka teha ettepanekuid vajalikeks meetmeteks: otsida alternatiivseid marsruute ja arvutada välja nõudluse alternatiivsete transpordivahendite järele ning pakkuda seejärel igale reisijale alternatiivseid marsruute; |
| --- | --- |

15.

teeb ettepaneku ühendada mitmeliigilise transpordi teabesüsteemid ka üleilmse keskkonna- ja turvaseire Euroopa süsteemiga Copernicus (endine GMES), et leida lahendusi mitmesugustele olukordadele, eriti kriisiolukordadele ning tagada ühistranspordi teenuste pakkujate – kelleks suuremalt jaolt on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused – kiire reageerimine. Mõlemaid nimetatud allikaid kasutavate rakenduste abil saaks mitte ainult tuvastada potentsiaalseid kriisiolukordi, vaid nende kaudu saaks ka teha ettepanekuid vajalikeks meetmeteks: otsida alternatiivseid marsruute ja arvutada välja nõudluse alternatiivsete transpordivahendite järele ning pakkuda seejärel igale reisijale alternatiivseid marsruute;

| 16. | juhib tähelepanu tõigale, et selleks, et reisijad saaksid mitmeliigilise reisimise teabesüsteemi aktiivselt ja täies mahus kasutada, peab neil mis tahes ühistranspordivahendis, ooteruumis, bussipeatuses, registreerimisletis, pealeminekul jne olema ligipääs kiirele internetiühendusele. Ühe eeltingimusena selleks, et süsteem toimiks arukalt ja et reisijad saaksid kasutada aktuaalse liiklusolukorra kohase dünaamilise teabe töötlemise eeliseid, tuleb tagada kindel ja kvaliteetne internetiühendus; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu tõigale, et selleks, et reisijad saaksid mitmeliigilise reisimise teabesüsteemi aktiivselt ja täies mahus kasutada, peab neil mis tahes ühistranspordivahendis, ooteruumis, bussipeatuses, registreerimisletis, pealeminekul jne olema ligipääs kiirele internetiühendusele. Ühe eeltingimusena selleks, et süsteem toimiks arukalt ja et reisijad saaksid kasutada aktuaalse liiklusolukorra kohase dünaamilise teabe töötlemise eeliseid, tuleb tagada kindel ja kvaliteetne internetiühendus;

| 17. | märgib, et reisijate õigusi kohaldatakse ELis üksnes eraldi mis tahes veolepingu suhtes. Kuna paljude piiriüleste sõitude või mitmeliigiliste sõitude puhul ei ole võimalik osta otsepileteid, ei saa reisija tugineda tavapärastele reisijate õigustele. Seetõttu kutsub komitee üles kehtestama õigusnormi, millega kehtestatakse reisijate õiguste Euroopa süsteem mitmeliigilise transpordi jaoks; |
| --- | --- |

17.

märgib, et reisijate õigusi kohaldatakse ELis üksnes eraldi mis tahes veolepingu suhtes. Kuna paljude piiriüleste sõitude või mitmeliigiliste sõitude puhul ei ole võimalik osta otsepileteid, ei saa reisija tugineda tavapärastele reisijate õigustele. Seetõttu kutsub komitee üles kehtestama õigusnormi, millega kehtestatakse reisijate õiguste Euroopa süsteem mitmeliigilise transpordi jaoks;

| 18. | märgib, et mitmeliigilise transpordi kohta teavet pakkuvad süsteemid peavad olema võimalikult kasutajasõbralikud, mistõttu tuleb nende aluseks olevaid kartograafilisi ja geograafilisi materjale ajakohastada. Lisaks sellele oleks ka otstarbekas – ja pakuks kasutajatele huvi –, kui kõnealused süsteemid võiks ühendada rakendustega, mis on seotud kohaliku ja piirkondliku turismialase teabega nt majutusvõimaluste, vaatamisväärsuste, kultuurisündmuste jmt kohta; |
| --- | --- |

18.

märgib, et mitmeliigilise transpordi kohta teavet pakkuvad süsteemid peavad olema võimalikult kasutajasõbralikud, mistõttu tuleb nende aluseks olevaid kartograafilisi ja geograafilisi materjale ajakohastada. Lisaks sellele oleks ka otstarbekas – ja pakuks kasutajatele huvi –, kui kõnealused süsteemid võiks ühendada rakendustega, mis on seotud kohaliku ja piirkondliku turismialase teabega nt majutusvõimaluste, vaatamisväärsuste, kultuurisündmuste jmt kohta;

| 19. | rõhutab, et mitmeliigilise transpordi komplekssete teabesüsteemide ühendamine GNSSi, eriti Galileoga, kartograafilise ja geograafilise materjaliga, programmi Copernicus ning täiendavate teabe- ja andmeallikatega võimaldab arvukate rakenduste loomist. Rakendused omakorda võimaldavad transpordimarsruute tõhusalt kavandada, kiirelt reageerida esilekerkivatele transpordivajadustele, leida tõhusaid lahendusi erakorralistele ja kriisiolukordadele, märkimisväärselt parandada transporditõhusust – mis tähendab energiasäästu ning olulist panust CO2 heite vähendamisse ja üldiselt keskkonna olukorra parandamisse –, suurendada kodanike liikuvust, avades neile seega uusi tööhõivevõimalusi jne. Eelkõige aga tekib täiesti uus tööstusharu kõnealuste andmete töötlemiseks, rakenduste arendamiseks ja haldamiseks ning nende tulemuste kasutamiseks, luues sel viisil arvukaid töökohti. Niimoodi loodud töökohtade eelis seisneb selles, et nad ei ole enamasti seotud kindla asukohaga, tänu millele avanevad uued tööhõivevõimalused ka äärepoolsetes ja vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et mitmeliigilise transpordi komplekssete teabesüsteemide ühendamine GNSSi, eriti Galileoga, kartograafilise ja geograafilise materjaliga, programmi Copernicus ning täiendavate teabe- ja andmeallikatega võimaldab arvukate rakenduste loomist. Rakendused omakorda võimaldavad transpordimarsruute tõhusalt kavandada, kiirelt reageerida esilekerkivatele transpordivajadustele, leida tõhusaid lahendusi erakorralistele ja kriisiolukordadele, märkimisväärselt parandada transporditõhusust – mis tähendab energiasäästu ning olulist panust CO2 heite vähendamisse ja üldiselt keskkonna olukorra parandamisse –, suurendada kodanike liikuvust, avades neile seega uusi tööhõivevõimalusi jne. Eelkõige aga tekib täiesti uus tööstusharu kõnealuste andmete töötlemiseks, rakenduste arendamiseks ja haldamiseks ning nende tulemuste kasutamiseks, luues sel viisil arvukaid töökohti. Niimoodi loodud töökohtade eelis seisneb selles, et nad ei ole enamasti seotud kindla asukohaga, tänu millele avanevad uued tööhõivevõimalused ka äärepoolsetes ja vähem arenenud piirkondades;

| 20. | märgib, et on olemas järjest rohkem mobiilirakendusi mitmeliigiliste reisiplaneerimise ja reisiteabe teenuste vallas ning et nende väljatöötajateks on sageli erasektoris tegutsevad loomingulised arendajad. Komitee kutsub asjaomaseid ettevõtjaid ja ametiasutusi üles tegema koostööd ja tegema oma andmed kättesaadavaks avatud lähtekoodi alusel; |
| --- | --- |

20.

märgib, et on olemas järjest rohkem mobiilirakendusi mitmeliigiliste reisiplaneerimise ja reisiteabe teenuste vallas ning et nende väljatöötajateks on sageli erasektoris tegutsevad loomingulised arendajad. Komitee kutsub asjaomaseid ettevõtjaid ja ametiasutusi üles tegema koostööd ja tegema oma andmed kättesaadavaks avatud lähtekoodi alusel;

| 21. | juhib lõpetuseks tähelepanu sellele, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste määrava rolli tõttu terviksüsteemi väljaarendamisel ja selleks et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning nende alluvuses tegutsevad asutused saaksid kogu protsessis palju aktiivsemalt osaleda ning seda edasiviiva jõuna edendada, vajavad lahendamist järgmised küsimused:






  a) | avaliku sektori toetus, vajadusel ka grupierandi tegemise teel kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

21.

juhib lõpetuseks tähelepanu sellele, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste määrava rolli tõttu terviksüsteemi väljaarendamisel ja selleks et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning nende alluvuses tegutsevad asutused saaksid kogu protsessis palju aktiivsemalt osaleda ning seda edasiviiva jõuna edendada, vajavad lahendamist järgmised küsimused:

a)

avaliku sektori toetus, vajadusel ka grupierandi tegemise teel kõnealuses valdkonnas;

| b) | õigus pakkuda erasektorile kasutamiseks teavet, õigus taotleda teavet teistelt avaliku ja erasektori asutustelt ning õigus kõnealust teavet koguda, töödelda ja kasutada; |
| --- | --- |

b)

õigus pakkuda erasektorile kasutamiseks teavet, õigus taotleda teavet teistelt avaliku ja erasektori asutustelt ning õigus kõnealust teavet koguda, töödelda ja kasutada;

| c) | rahastamistingimused kogu protsessi ja üksikute meetmete jaoks, et jõupingutused kõnealuste süsteemide väljatöötamiseks ja eelkõige nende tegelikuks haldamiseks ei koormaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste niigi juba pingelist eelarveolukorda veelgi, vaid et nad vastupidi annaksid kokkuhoidu ja pakuksid sissetulekut. Kõnealuse töö mõju nii liikmesriikide eelarvele kui ka – ja eelkõige – erasektorile saab olema märkimisväärne, ja seda mitte ainult transpordi valdkonnas. |
| --- | --- |

c)

rahastamistingimused kogu protsessi ja üksikute meetmete jaoks, et jõupingutused kõnealuste süsteemide väljatöötamiseks ja eelkõige nende tegelikuks haldamiseks ei koormaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste niigi juba pingelist eelarveolukorda veelgi, vaid et nad vastupidi annaksid kokkuhoidu ja pakuksid sissetulekut. Kõnealuse töö mõju nii liikmesriikide eelarvele kui ka – ja eelkõige – erasektorile saab olema märkimisväärne, ja seda mitte ainult transpordi valdkonnas.

Brüssel, 3. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/40

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa taasühendamine kodanikega: parem ja ulatuslikum teabevahetus kohalikul tasandil”

(2015/C 019/09)

| Raportöör | Christophe Rouillon (FR/PES), Coulaines’i linnapea |
| --- | --- |

Raportöör

Christophe Rouillon (FR/PES), Coulaines’i linnapea

I   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA LIIDU REGIOONIDE KOMITEE

Üldpõhimõtted

| 1. | rõhutab, et usaldamatus institutsioonide ja poliitika vastu üldiselt, ELi vastaste häälte osakaalu kasv 22.–25. mail 2014 toimunud Euroopa Parlamendi valimistel ja üks madalamaid valimisosalusi ajaloos on uus hoiatus, millest tuleb kiiresti teha oma järeldused; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et usaldamatus institutsioonide ja poliitika vastu üldiselt, ELi vastaste häälte osakaalu kasv 22.–25. mail 2014 toimunud Euroopa Parlamendi valimistel ja üks madalamaid valimisosalusi ajaloos on uus hoiatus, millest tuleb kiiresti teha oma järeldused;

| 2. | rõhutab, et poliitilise, demokraatliku ja teabevahetusalase väljakutsega taastada kodanike heakskiit ELile ja innustada neid pühenduma Euroopa projektile tuleb ühiselt tegeleda kõigil ELi juhtimistasanditel ning kõigis piirkondades; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et poliitilise, demokraatliku ja teabevahetusalase väljakutsega taastada kodanike heakskiit ELile ja innustada neid pühenduma Euroopa projektile tuleb ühiselt tegeleda kõigil ELi juhtimistasanditel ning kõigis piirkondades;

| 3. | rõhutab, et ELi institutsioonide ülesanne on pakkuda välja uus partnerluspõhine teabevahetusviis Euroopa projekti selgitamiseks, et tugevdada kodanike toetust ELile. Selles detsentraliseeritud ja loomingulises protsessis peavad institutsioonid jõudma kokkuleppele ühises teabevahetuse kontseptsioonis, mis väärtustab ELi, selle identiteeti, olemasolu põhjust, väärtushinnanguid ja poliitikameetmete konkreetset mõju kodanike igapäevaelule. Teabevahevahetuse kontseptsioon peab olema kooskõlas kodanike muredega; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ELi institutsioonide ülesanne on pakkuda välja uus partnerluspõhine teabevahetusviis Euroopa projekti selgitamiseks, et tugevdada kodanike toetust ELile. Selles detsentraliseeritud ja loomingulises protsessis peavad institutsioonid jõudma kokkuleppele ühises teabevahetuse kontseptsioonis, mis väärtustab ELi, selle identiteeti, olemasolu põhjust, väärtushinnanguid ja poliitikameetmete konkreetset mõju kodanike igapäevaelule. Teabevahevahetuse kontseptsioon peab olema kooskõlas kodanike muredega;

| 4. | märgib, et piirkondadel ja linnadel on kodanikega peetavate konsultatsioonide ja arutelude valdkonnas välja kujunenud tavad ja eksperditeadmised, mis põhinevad ELi institutsioonilise teabevahetuse jaoks suure potentsiaaliga osalusmehhanismidel; |
| --- | --- |

4.

märgib, et piirkondadel ja linnadel on kodanikega peetavate konsultatsioonide ja arutelude valdkonnas välja kujunenud tavad ja eksperditeadmised, mis põhinevad ELi institutsioonilise teabevahetuse jaoks suure potentsiaaliga osalusmehhanismidel;

Mitmetasandilise valitsemise põhimõte ja Euroopa Liidust teavitamine

| 5. | kordab, et Euroopa Liidu lähendamiseks kodanikele tuleb luua tingimused otsustusprotsessi tõhustamiseks ning demokraatlikuma ja läbipaistvama dialoogi jaoks kodanike ja institutsioonide vahel kohalikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

5.

kordab, et Euroopa Liidu lähendamiseks kodanikele tuleb luua tingimused otsustusprotsessi tõhustamiseks ning demokraatlikuma ja läbipaistvama dialoogi jaoks kodanike ja institutsioonide vahel kohalikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil;

| 6. | tunneb heameelt algatuste üle, mille eesmärk on parandada kodanikuühiskonna ja demokraatliku osaluse tingimusi ELi tasandil, nt Euroopa kodanikualgatus, ning tunneb kahetsust programmi „Kodanike Euroopa” eelarvevahendite vähendamise pärast uues mitmeaastases finantsraamistikus; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt algatuste üle, mille eesmärk on parandada kodanikuühiskonna ja demokraatliku osaluse tingimusi ELi tasandil, nt Euroopa kodanikualgatus, ning tunneb kahetsust programmi „Kodanike Euroopa” eelarvevahendite vähendamise pärast uues mitmeaastases finantsraamistikus;

| 7. | rõhutab, et ELi tegevus peaks kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega olema tihedamas seoses kodanike jaoks oluliste küsimustega ning tagama tõelise lisaväärtuse, nagu on märgitud Regioonide Komitee 20.aastapäeva puhul vastu võetud resolutsioonis ja Euroopa mitmetasandilise valitsemise hartas; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ELi tegevus peaks kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega olema tihedamas seoses kodanike jaoks oluliste küsimustega ning tagama tõelise lisaväärtuse, nagu on märgitud Regioonide Komitee 20.aastapäeva puhul vastu võetud resolutsioonis ja Euroopa mitmetasandilise valitsemise hartas;

| 8. | on veendunud, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kui esmatähtsatele partneritele kodanikke ja Euroopat ühendava teabevahetuse sisseseadmisel tuleb anda rohkem vastutust. Regioonide Komitee liikmed peavad olema oma valimisringkondades koos kohaliku ja piirkondliku tasandi poliitiliste esindajatega Euroopa integratsiooni olulised osalejad ning kohaliku tasandi avaliku arvamuse vahendajad Euroopa institutsioonides. Samamoodi on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, iseäranis valitud omavalitsuste asi teavitada kodanikke ammendava teadlikkust suurendava tegevuse kaudu ELi meetmetest nende endi territooriumil, nagu on juba ette nähtud eeskirjadega, mis reguleerivad teabevahetust struktuurifondide kohta. Kõnealuste vastastikuste kohustuste täielikuks täitmiseks oleks soovitav anda neile koht ka kohalike ja Euroopa ürituste protokollis; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kui esmatähtsatele partneritele kodanikke ja Euroopat ühendava teabevahetuse sisseseadmisel tuleb anda rohkem vastutust. Regioonide Komitee liikmed peavad olema oma valimisringkondades koos kohaliku ja piirkondliku tasandi poliitiliste esindajatega Euroopa integratsiooni olulised osalejad ning kohaliku tasandi avaliku arvamuse vahendajad Euroopa institutsioonides. Samamoodi on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, iseäranis valitud omavalitsuste asi teavitada kodanikke ammendava teadlikkust suurendava tegevuse kaudu ELi meetmetest nende endi territooriumil, nagu on juba ette nähtud eeskirjadega, mis reguleerivad teabevahetust struktuurifondide kohta. Kõnealuste vastastikuste kohustuste täielikuks täitmiseks oleks soovitav anda neile koht ka kohalike ja Euroopa ürituste protokollis;

| 9. | leiab, et tuleb vältida kanalite, prioriteetide, vahendite ja teabevahetusviiside killustumist ja nende arvu mitmekordistamist, et ELi institutsioonide ja organite teabevahetusstrateegiaid ja teabevahetustegevust paremini kooskõlastada; |
| --- | --- |

9.

leiab, et tuleb vältida kanalite, prioriteetide, vahendite ja teabevahetusviiside killustumist ja nende arvu mitmekordistamist, et ELi institutsioonide ja organite teabevahetusstrateegiaid ja teabevahetustegevust paremini kooskõlastada;

| 10. | märgib samuti vajadust kooskõlastada ELi igale institutsioonile iseloomulikud poliitikameetmed, et kodanikel oleks lihtsam Euroopa projektist ülevaadet saada, ning vajadust seletada eurokeel ja euroterminoloogia kodanikele lahti, kasutades selget teabematerjali, et aidata inimestel paremini mõista ELi institutsioonilist ülesehitust; |
| --- | --- |

10.

märgib samuti vajadust kooskõlastada ELi igale institutsioonile iseloomulikud poliitikameetmed, et kodanikel oleks lihtsam Euroopa projektist ülevaadet saada, ning vajadust seletada eurokeel ja euroterminoloogia kodanikele lahti, kasutades selget teabematerjali, et aidata inimestel paremini mõista ELi institutsioonilist ülesehitust;

| 11. | peab vajalikuks ELi institutsioonide jätkuvaid jõupingutusi selleks, et muuta teabevahetus- ja osaluspoliitikaga seonduvad meetmed professionaalsemaks ja neid optimeerida. Teabevahetus peab olema kohandatud kodanike huvidele ning mitte piirduma vahetult enne Euroopa Parlamendi valimisi toimuvate institutsiooniliste kampaaniatega. Näiteks peaks Euroopa Parlamendis valimiskampaania ajal parteide toetusel tehtud töö olema eeskujuks ELi igapäevases teabevahetuses; |
| --- | --- |

11.

peab vajalikuks ELi institutsioonide jätkuvaid jõupingutusi selleks, et muuta teabevahetus- ja osaluspoliitikaga seonduvad meetmed professionaalsemaks ja neid optimeerida. Teabevahetus peab olema kohandatud kodanike huvidele ning mitte piirduma vahetult enne Euroopa Parlamendi valimisi toimuvate institutsiooniliste kampaaniatega. Näiteks peaks Euroopa Parlamendis valimiskampaania ajal parteide toetusel tehtud töö olema eeskujuks ELi igapäevases teabevahetuses;

„Teabevahetuskava 2015–2019: Euroopa taasühendamine kodanikega”

| 12. | kutsub ELi institutsioone üles pühenduma ühiselt kuni järgmiste Euroopa Parlamendi valimisteni kavale „Teabevahetuskava 2015–2019: Euroopa taasühendamine kodanikega” ning seadma kooskõlastatud ja detsentraliseeritud teabevahetusstrateegiate ja -algatuste põhjal kvantitatiivsed ja mõõdetavad eesmärgid üldsuse kaasamiseks ja teadmiste suurendamiseks Euroopaga seonduvate küsimuste valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi institutsioone üles pühenduma ühiselt kuni järgmiste Euroopa Parlamendi valimisteni kavale „Teabevahetuskava 2015–2019: Euroopa taasühendamine kodanikega” ning seadma kooskõlastatud ja detsentraliseeritud teabevahetusstrateegiate ja -algatuste põhjal kvantitatiivsed ja mõõdetavad eesmärgid üldsuse kaasamiseks ja teadmiste suurendamiseks Euroopaga seonduvate küsimuste valdkonnas;

| 13. | rõhutab, et selles teabevahetuskavas tuleb loobuda tavapärasest ülalt-alla meetodist, mille eesmärk on selgitada ja „müüa” Euroopat. Kodanikega ja nende vahel peetava dialoogi käivitumine võimaldaks kahesuunalist teabevahetust ja tagasisidet rohujuuretasandilt; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et selles teabevahetuskavas tuleb loobuda tavapärasest ülalt-alla meetodist, mille eesmärk on selgitada ja „müüa” Euroopat. Kodanikega ja nende vahel peetava dialoogi käivitumine võimaldaks kahesuunalist teabevahetust ja tagasisidet rohujuuretasandilt;

| 14. | teeb ettepaneku saavutada 2019. aasta maiks selline olukord, et enamik küsitletud kodanikest kinnitaks Eurobaromeetri tavauuringus, et nende häält võetakse Euroopas kuulda, et nad mõistavad ELi peamisi otsustusprotsesse ja poliitikameetmeid, et nad on Euroopa küsimustest hästi informeeritud ning et neil on EList positiivne kuvand (1); |
| --- | --- |

14.

teeb ettepaneku saavutada 2019. aasta maiks selline olukord, et enamik küsitletud kodanikest kinnitaks Eurobaromeetri tavauuringus, et nende häält võetakse Euroopas kuulda, et nad mõistavad ELi peamisi otsustusprotsesse ja poliitikameetmeid, et nad on Euroopa küsimustest hästi informeeritud ning et neil on EList positiivne kuvand (1);

„Teabevahetuskava 2015–2019: Euroopa taasühendamine kodanikega” sisu

| 15. | leiab, et ELi teabevahetuse sisu tuleks kohandada kohalikele kultuurilistele, sotsiaalsetele ja majanduslikele raamtingimustele ning selles tuleks arvesse võtta riigisiseseid küsimusi. Mõistlikum ja lihtsam oleks muuta olemasolev kohalik, piirkondlik ja riiklik keskkond euroopalikumaks, selle asemel et püüda luua Euroopa ühtset avalikku ruumi; |
| --- | --- |

15.

leiab, et ELi teabevahetuse sisu tuleks kohandada kohalikele kultuurilistele, sotsiaalsetele ja majanduslikele raamtingimustele ning selles tuleks arvesse võtta riigisiseseid küsimusi. Mõistlikum ja lihtsam oleks muuta olemasolev kohalik, piirkondlik ja riiklik keskkond euroopalikumaks, selle asemel et püüda luua Euroopa ühtset avalikku ruumi;

| 16. | soovitab kasutada suhtlusviisi, mis oleks suunatud ja kohandatud kodanike, iseäranis noorte, üha kasvava eakate rühma ning maa- ja äärelinnapiirkondade elanike vajadustele ja huvidele; |
| --- | --- |

16.

soovitab kasutada suhtlusviisi, mis oleks suunatud ja kohandatud kodanike, iseäranis noorte, üha kasvava eakate rühma ning maa- ja äärelinnapiirkondade elanike vajadustele ja huvidele;

| 17. | rõhutab selgesõnaliselt, et noored on võrdselt oluline sihtrühm kõigis piirkondades. Noored inimesed, kellel on olnud võimalus aktiivselt osaleda ELi liikuvusprogrammides, õpilasvahetustes, välismaal läbitud semestri programmis või rahvusvahelistes noorsooliikumistes ning ka sõpruskoolide liikumises, on homsed Euroopa Liidu saadikud; kutsub seepärast üles avama võimalikult paljudele noortele võimaluse osaleda Euroopa programmides ja partnerlustes, seda näiteks Erasmus+ programmi vahendusel, mida tuleks piirkondades veelgi suuremal määral tutvustada; |
| --- | --- |

17.

rõhutab selgesõnaliselt, et noored on võrdselt oluline sihtrühm kõigis piirkondades. Noored inimesed, kellel on olnud võimalus aktiivselt osaleda ELi liikuvusprogrammides, õpilasvahetustes, välismaal läbitud semestri programmis või rahvusvahelistes noorsooliikumistes ning ka sõpruskoolide liikumises, on homsed Euroopa Liidu saadikud; kutsub seepärast üles avama võimalikult paljudele noortele võimaluse osaleda Euroopa programmides ja partnerlustes, seda näiteks Erasmus+ programmi vahendusel, mida tuleks piirkondades veelgi suuremal määral tutvustada;

| 18. | peab 2015–2019. aasta teabevahetuskava edukuse seisukohast vältimatuks luua reklaamivahendeid, mille abil kodanikke kaasata ja motiveerida ning edendada eurooplaseks olemise ja enda eurooplasena tundmise emotsionaalset aspekti. Sellega seoses on paljudel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel veebi- või sotsiaalfoorumid, mis võivad osutuda kasulikuks, et jõuda kodanikeni ja kaasata nad edukalt Euroopa projekti; |
| --- | --- |

18.

peab 2015–2019. aasta teabevahetuskava edukuse seisukohast vältimatuks luua reklaamivahendeid, mille abil kodanikke kaasata ja motiveerida ning edendada eurooplaseks olemise ja enda eurooplasena tundmise emotsionaalset aspekti. Sellega seoses on paljudel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel veebi- või sotsiaalfoorumid, mis võivad osutuda kasulikuks, et jõuda kodanikeni ja kaasata nad edukalt Euroopa projekti;

| 19. | kordab vajadust tuua esile faktiliselt kontrollitud andmed ELi poliitikameetmete ulatuse ja kodanike igapäevaelule avaldatava mõju kohta; |
| --- | --- |

19.

kordab vajadust tuua esile faktiliselt kontrollitud andmed ELi poliitikameetmete ulatuse ja kodanike igapäevaelule avaldatava mõju kohta;

| 20. | meenutab mitmekeelsuse tähtsust ja nõuab seetõttu teabe kättesaadavaks tegemist kõigis ELi ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

20.

meenutab mitmekeelsuse tähtsust ja nõuab seetõttu teabe kättesaadavaks tegemist kõigis ELi ametlikes keeltes;

| 21. | innustab ELi institutsioone pakkuma teavet, mis takistaks kõmu ja valeteabe levikut, mille eesmärk on õõnestada ELi faktide võltsimise teel; kutsub kõigi tasandite poliitilisi esindajaid üles põhjendamatutele Brüsselit halvustavatele rünnakutele otseselt vastu astuma, eriti kui neid oma riigisisestel poliitilistel põhjustel algatavad liikmesriikide valitsused ja poliitilised parteid; soovib väärtustada mehi ja naisi, kes ehitavad Euroopat iga päev, ning püüda algatada arutelu Euroopa asjade üle objektiivse ja täpse teabe alusel; |
| --- | --- |

21.

innustab ELi institutsioone pakkuma teavet, mis takistaks kõmu ja valeteabe levikut, mille eesmärk on õõnestada ELi faktide võltsimise teel; kutsub kõigi tasandite poliitilisi esindajaid üles põhjendamatutele Brüsselit halvustavatele rünnakutele otseselt vastu astuma, eriti kui neid oma riigisisestel poliitilistel põhjustel algatavad liikmesriikide valitsused ja poliitilised parteid; soovib väärtustada mehi ja naisi, kes ehitavad Euroopat iga päev, ning püüda algatada arutelu Euroopa asjade üle objektiivse ja täpse teabe alusel;

| 22. | innustab looma uut Euroopa narratiivi, mis annaks ELi avalikkusele võimaluse mõtiskleda Euroopa integratsiooni ajalooliste, kultuuriliste, filosoofiliste ja sotsioloogiliste põhjuste üle, sealhulgas ühtsest Euroopast loobumise kulude teemal, ilma et seda surutaks peale ülaltpoolt või kasutataks ELi poliitika õigustamiseks tagantjärele; |
| --- | --- |

22.

innustab looma uut Euroopa narratiivi, mis annaks ELi avalikkusele võimaluse mõtiskleda Euroopa integratsiooni ajalooliste, kultuuriliste, filosoofiliste ja sotsioloogiliste põhjuste üle, sealhulgas ühtsest Euroopast loobumise kulude teemal, ilma et seda surutaks peale ülaltpoolt või kasutataks ELi poliitika õigustamiseks tagantjärele;

| 23. | rõhutab siinkohal, kuivõrd oluline on kasutada kohalikul, piirkondlikul, riigi ja Euroopa tasandil selliseid innovaatilisi, euroopastunud ja veel alakasutatud ja alahinnatud tegevusvaldkondi nagu sport, et tugevdada nn Euroopa narratiivi ühise narratiivi ja haridusalase lähenemisviisi alusel; |
| --- | --- |

23.

rõhutab siinkohal, kuivõrd oluline on kasutada kohalikul, piirkondlikul, riigi ja Euroopa tasandil selliseid innovaatilisi, euroopastunud ja veel alakasutatud ja alahinnatud tegevusvaldkondi nagu sport, et tugevdada nn Euroopa narratiivi ühise narratiivi ja haridusalase lähenemisviisi alusel;

| 24. | teeb ettepaneku suurendada sellise Euroopa narratiivi mõju kommunikatsioonivahendite (videoklipid, mobiilseadmete rakendused, koomiksid jms) abil, kajastades ühe perekonna lugu Euroopa oluliste sündmuste taustal ning kujutades ELi väärtusi kehastavaid inimesi eurotsooni pangatähtedel; teeb samuti ettepaneku moodustada Euroopa narratiivi loomisele kaasa aitavatele kultuuriloojatele ja intellektuaalidele platvormid ja raamtingimused, mis aitaksid kaasa nendevahelistele kontaktidele ja kogemustevahetusele; |
| --- | --- |

24.

teeb ettepaneku suurendada sellise Euroopa narratiivi mõju kommunikatsioonivahendite (videoklipid, mobiilseadmete rakendused, koomiksid jms) abil, kajastades ühe perekonna lugu Euroopa oluliste sündmuste taustal ning kujutades ELi väärtusi kehastavaid inimesi eurotsooni pangatähtedel; teeb samuti ettepaneku moodustada Euroopa narratiivi loomisele kaasa aitavatele kultuuriloojatele ja intellektuaalidele platvormid ja raamtingimused, mis aitaksid kaasa nendevahelistele kontaktidele ja kogemustevahetusele;

„Teabevahetuskava 2015–2019: Euroopa taasühendamine kodanikega” korraldus ja teavitajate roll

| 25. | taotleb kord kvartalis institutsioonidevahelise teaberühma kohtumise korraldamist Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni kaasjuhtimisel, et selge ülesande raames kujundada, rakendada ja hinnata ühiseid strateegilisi prioriteete ning iga institutsiooni teabevahetusalaseid vajadusi paremini arvesse võtta; soovitab kaasata ka nõukogu teaberühma, et luua igas liikmesriigis struktuurid EList teavitamise eest riiklikul ja riigi tasandist madalamatel tasanditel vastutavate osalejate tegevuse kooskõlastamiseks; |
| --- | --- |

25.

taotleb kord kvartalis institutsioonidevahelise teaberühma kohtumise korraldamist Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni kaasjuhtimisel, et selge ülesande raames kujundada, rakendada ja hinnata ühiseid strateegilisi prioriteete ning iga institutsiooni teabevahetusalaseid vajadusi paremini arvesse võtta; soovitab kaasata ka nõukogu teaberühma, et luua igas liikmesriigis struktuurid EList teavitamise eest riiklikul ja riigi tasandist madalamatel tasanditel vastutavate osalejate tegevuse kooskõlastamiseks;

| 26. | leiab, et 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimiste käigus tõestas Euroopa Parlament, kui asjakohane on tsentraliseeritud teabekampaania, milles osales väga aktiivselt ka Regioonide Komitee, kuid märgib, et teabevahetustegevus Euroopa tasandil eeldab detsentraliseeritud koostööd piirkondade ja valdade, kodanikühiskonna ja meediaga; märgib sellega seoses Euroopa Komisjoni teabevahetuspoliitika restruktureerimist, mis eeldatavasti aitab niisugust koostööd saavutada; |
| --- | --- |

26.

leiab, et 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimiste käigus tõestas Euroopa Parlament, kui asjakohane on tsentraliseeritud teabekampaania, milles osales väga aktiivselt ka Regioonide Komitee, kuid märgib, et teabevahetustegevus Euroopa tasandil eeldab detsentraliseeritud koostööd piirkondade ja valdade, kodanikühiskonna ja meediaga; märgib sellega seoses Euroopa Komisjoni teabevahetuspoliitika restruktureerimist, mis eeldatavasti aitab niisugust koostööd saavutada;

| 27. | teeb ettepaneku, et ELi institutsioonid korraldaksid viie aasta jooksul 500 kodanikudialoogi, mis hõlmaksid kogu ELi territooriumi ning mille puhul välditaks kohtumiste korraldamist ainult suurlinnades; rõhutab, et Euroopa Parlamendi infobürood, Euroopa Komisjoni esindused, Regioonide Komitee ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kellel on vajalikud vahendid, kogemused ja teadmised kohalike olude kohta, peaksid korrapäraselt osalema nendel kohtumistel kodanikega. Kodanikega peetavad dialoogid peaksid toimuma sümboolsetes paikades, neil tuleks käsitleda ühte konkreetset ELi poliitikavaldkonda ning ühe elanikkonnarühma või piirkonna jaoks kõige päevakohasemaid teemasid. Piirkondlikke ja kohalikke poliitikuid, eelkõige Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi liikmeid, tuleks innustada neid kohtumisi juhtima ning tagama nende konkreetsed järelmeetmed. Oleks kasulik kooskõlastada kõnealune algatus Euroopa Komisjoni eestvedamisel loodud Europe Directi teabekeskuste võrgustikuga, mis hõlmab kõiki liikmesriike ja millel on kogemusi Euroopa projekti edendamisega piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

27.

teeb ettepaneku, et ELi institutsioonid korraldaksid viie aasta jooksul 500 kodanikudialoogi, mis hõlmaksid kogu ELi territooriumi ning mille puhul välditaks kohtumiste korraldamist ainult suurlinnades; rõhutab, et Euroopa Parlamendi infobürood, Euroopa Komisjoni esindused, Regioonide Komitee ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kellel on vajalikud vahendid, kogemused ja teadmised kohalike olude kohta, peaksid korrapäraselt osalema nendel kohtumistel kodanikega. Kodanikega peetavad dialoogid peaksid toimuma sümboolsetes paikades, neil tuleks käsitleda ühte konkreetset ELi poliitikavaldkonda ning ühe elanikkonnarühma või piirkonna jaoks kõige päevakohasemaid teemasid. Piirkondlikke ja kohalikke poliitikuid, eelkõige Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi liikmeid, tuleks innustada neid kohtumisi juhtima ning tagama nende konkreetsed järelmeetmed. Oleks kasulik kooskõlastada kõnealune algatus Euroopa Komisjoni eestvedamisel loodud Europe Directi teabekeskuste võrgustikuga, mis hõlmab kõiki liikmesriike ja millel on kogemusi Euroopa projekti edendamisega piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 28. | sooviks, et igal aastal külastaks Euroopa kõiki 277 piirkonda üks Euroopa Komisjoni volinikest, et kodanikke ära kuulata ja ELi tegevust väärtustada; |
| --- | --- |

28.

sooviks, et igal aastal külastaks Euroopa kõiki 277 piirkonda üks Euroopa Komisjoni volinikest, et kodanikke ära kuulata ja ELi tegevust väärtustada;

| 29. | peab otstarbekaks, et Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee liikmed osaleksid igal aastal algatuses „Tagasi kooli” („Back to School”), nii nagu seda teevad igal aastal Euroopa Komisjoni ametnikud; |
| --- | --- |

29.

peab otstarbekaks, et Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee liikmed osaleksid igal aastal algatuses „Tagasi kooli” („Back to School”), nii nagu seda teevad igal aastal Euroopa Komisjoni ametnikud;

| 30. | tunneb heameelt Euroopa Komisjon poolt 2014. aasta teisel poolaastal kuues liikmesriigis käivitatud pilootteavituskampaaniate üle, mis võiksid moodustada ELi teabevahetuskava 2015–2019 teise samba kohalike kampaaniatena, mis annavad tunnistust Euroopa poliitikameetmete ja õigusaktide konkreetsest mõjust; teeb ettepaneku viia need kampaaniad läbi ka teistes liikmesriikides, kaasates neisse piirkonnad ja linnad ning lisades interaktiivse tasandi; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt Euroopa Komisjon poolt 2014. aasta teisel poolaastal kuues liikmesriigis käivitatud pilootteavituskampaaniate üle, mis võiksid moodustada ELi teabevahetuskava 2015–2019 teise samba kohalike kampaaniatena, mis annavad tunnistust Euroopa poliitikameetmete ja õigusaktide konkreetsest mõjust; teeb ettepaneku viia need kampaaniad läbi ka teistes liikmesriikides, kaasates neisse piirkonnad ja linnad ning lisades interaktiivse tasandi;

| 31. | kutsub ELi teabevahetustalitusi liikmesriikides (Euroopa Komisjoni esindused, Euroopa Parlamendi infobürood, Europe Directi infopunktid, Euroopa fondide üldise rakendamise eest vastutavad korraldusasutused) üles aktiivsemale koostööle kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende riiklike liitudega ja asjakohase teabe pakkumisele Regioonide Komitee tegevuse kohta seoses ELi õigusaktide ja otsustusprotsessiga, et juhtida tähelepanu Euroopa poliitikameetmete tähtsusele ja mõjule kohalikul tasandil ning ergutada kodanike kahtluste ja murede kogumisele suunatud tegevust ja võimaldada kodanikel väljendada oma muresid; |
| --- | --- |

31.

kutsub ELi teabevahetustalitusi liikmesriikides (Euroopa Komisjoni esindused, Euroopa Parlamendi infobürood, Europe Directi infopunktid, Euroopa fondide üldise rakendamise eest vastutavad korraldusasutused) üles aktiivsemale koostööle kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende riiklike liitudega ja asjakohase teabe pakkumisele Regioonide Komitee tegevuse kohta seoses ELi õigusaktide ja otsustusprotsessiga, et juhtida tähelepanu Euroopa poliitikameetmete tähtsusele ja mõjule kohalikul tasandil ning ergutada kodanike kahtluste ja murede kogumisele suunatud tegevust ja võimaldada kodanikel väljendada oma muresid;

| 32. | kutsub kõnealuseid liikmesriikides asuvaid teabetalitusi üles koostama loetelu avaliku ja erasektori poolt kodanike kaasamiseks käivitatud algatustest, mille abil edastada sõnumeid ning luua seega sõnumite vahel rohkem koostoimet ja suurendada nende mõjuvust kohalikul tasandil. Selleks oleks soovitatav luua võrgustikke ja integreerida need teabevahetuskavva esmatähtsate teabe levitamise vahenditena; |
| --- | --- |

32.

kutsub kõnealuseid liikmesriikides asuvaid teabetalitusi üles koostama loetelu avaliku ja erasektori poolt kodanike kaasamiseks käivitatud algatustest, mille abil edastada sõnumeid ning luua seega sõnumite vahel rohkem koostoimet ja suurendada nende mõjuvust kohalikul tasandil. Selleks oleks soovitatav luua võrgustikke ja integreerida need teabevahetuskavva esmatähtsate teabe levitamise vahenditena;

| 33. | märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on sageli oma meediavahendid, millel on lai levik ning mida oleks võimalik kasutada kohalikele tingimustele kohandatud Euroopa teemalise arutelu käivitamiseks ja selle vahendamiseks. EL võiks anda nende ca 1 00  000 kohaliku omavalitsuse käsutusse žargoonivaba ja kasutusvalmis teabematerjali (artiklid infoajakirjadele, diagrammid, videoklipid jms). Liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liidud ning Regioonide Komitee riikide delegatsioonid sobivad hästi kontaktide loomiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste sihtrühmaga; |
| --- | --- |

33.

märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on sageli oma meediavahendid, millel on lai levik ning mida oleks võimalik kasutada kohalikele tingimustele kohandatud Euroopa teemalise arutelu käivitamiseks ja selle vahendamiseks. EL võiks anda nende ca 1 00  000 kohaliku omavalitsuse käsutusse žargoonivaba ja kasutusvalmis teabematerjali (artiklid infoajakirjadele, diagrammid, videoklipid jms). Liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liidud ning Regioonide Komitee riikide delegatsioonid sobivad hästi kontaktide loomiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste sihtrühmaga;

| 34. | tuletab meelde, et kohalikud omavalitsused vastutavad märkimisväärse osa ELi õigusaktide rakendamise eest. Seetõttu on esmatähtis, et neile oleksid tagatud võimalikult head võimalused ELi õigusloomeprotsessis osaleda. Kuid Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi hiljutine ühisettepanek teha kohalikele omavalitsustele ja kohalike omavalitsuste liitudele kohustuseks registreerida end lobistide registris piirab oluliselt nende osalemisvõimalusi. Seega kutsub Regioonide Komitee seda ettepaneku aspekti üle vaatama ja vabastama piirkondade kõrval ka kohalikud omavalitsused ja kohalike omavalitsuste liidud registreerimiskohustusest; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et kohalikud omavalitsused vastutavad märkimisväärse osa ELi õigusaktide rakendamise eest. Seetõttu on esmatähtis, et neile oleksid tagatud võimalikult head võimalused ELi õigusloomeprotsessis osaleda. Kuid Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi hiljutine ühisettepanek teha kohalikele omavalitsustele ja kohalike omavalitsuste liitudele kohustuseks registreerida end lobistide registris piirab oluliselt nende osalemisvõimalusi. Seega kutsub Regioonide Komitee seda ettepaneku aspekti üle vaatama ja vabastama piirkondade kõrval ka kohalikud omavalitsused ja kohalike omavalitsuste liidud registreerimiskohustusest;

| 35. | kutsub komisjoni üles kohustuma rohkem teavitama ELi toetustest ELi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele (tahvlite suurus, asukoht, ELi logod teabematerjalil jms). Märge „Euroopa Liidu kaasrahastatud projekt” peaks asendama selliseid tavainimesele mõistetamatuid lühendeid nagu ERF, EAFRD, ESF. Eeskujuks tuleks võtta mõne piirkonna jõupingutused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eri programmide raames teabevahetuse jaoks kavandatud eelarvete ühendamiseks, et muuta kampaaniad tänu sellele tõhusamaks. Samuti soovitab taotleda (portaali „europa.eu” kaudu) koosmõju Euroopa Komisjoni, liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee nende veebipõhiste projektide (2) vahel, mis kõik toetuvad interaktiivsetele kaartidele, mis tutvustavad ELi toetusega kohaliku tasandi projekte; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles kohustuma rohkem teavitama ELi toetustest ELi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele (tahvlite suurus, asukoht, ELi logod teabematerjalil jms). Märge „Euroopa Liidu kaasrahastatud projekt” peaks asendama selliseid tavainimesele mõistetamatuid lühendeid nagu ERF, EAFRD, ESF. Eeskujuks tuleks võtta mõne piirkonna jõupingutused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eri programmide raames teabevahetuse jaoks kavandatud eelarvete ühendamiseks, et muuta kampaaniad tänu sellele tõhusamaks. Samuti soovitab taotleda (portaali „europa.eu” kaudu) koosmõju Euroopa Komisjoni, liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee nende veebipõhiste projektide (2) vahel, mis kõik toetuvad interaktiivsetele kaartidele, mis tutvustavad ELi toetusega kohaliku tasandi projekte;

| 36. | soovitab kasutada rohkem ja tõhusamalt veebipõhiseid teabevahetusvahendeid ja sotsiaalmeediat kui teabevahetuskava 2015–2019 tähtsaimaid tööriistu. Komitee tunneb heameelt mitme liikmesriigi algatuste üle arendada veebipõhise osaluse ja kodanike panuste kogumise uuenduslikke meetodeid ning rõhutab kohalike ja piirkondlike poliitikute erakordset võimendusvõimet tänu nende arvukatele kontaktidele sotsiaalmeedias; |
| --- | --- |

36.

soovitab kasutada rohkem ja tõhusamalt veebipõhiseid teabevahetusvahendeid ja sotsiaalmeediat kui teabevahetuskava 2015–2019 tähtsaimaid tööriistu. Komitee tunneb heameelt mitme liikmesriigi algatuste üle arendada veebipõhise osaluse ja kodanike panuste kogumise uuenduslikke meetodeid ning rõhutab kohalike ja piirkondlike poliitikute erakordset võimendusvõimet tänu nende arvukatele kontaktidele sotsiaalmeedias;

2015–2019. aasta teabevahetuskava vahendid ja ressursid

| 37. | on vastu nende rahastamisvahendite vähendamisele, mis on Euroopa institutsioonide käsutuses teabevahetuse jaoks ajavahemikuks 2014–2020; |
| --- | --- |

37.

on vastu nende rahastamisvahendite vähendamisele, mis on Euroopa institutsioonide käsutuses teabevahetuse jaoks ajavahemikuks 2014–2020;

| 38. | teeb ettepaneku anda 20 % ELi teabevahetuse eelarvest otse riikliku ja kohaliku tasandi käsutusse, eelkõige Europe Directi teabekeskustele ja Euroopa Majadele, et neid tugevdada ja arendada välja struktuuriline koostöö kohalike ja piirkondlike partneritega ning jõuda veelgi laiema üldsuseni; |
| --- | --- |

38.

teeb ettepaneku anda 20 % ELi teabevahetuse eelarvest otse riikliku ja kohaliku tasandi käsutusse, eelkõige Europe Directi teabekeskustele ja Euroopa Majadele, et neid tugevdada ja arendada välja struktuuriline koostöö kohalike ja piirkondlike partneritega ning jõuda veelgi laiema üldsuseni;

| 39. | teeb ettepaneku tõhustada reklaamikampaaniaid, et väärtustada Euroopa panuseid ja teha ELi otsustusmehhanismid paremini mõistetavaks. Võiks sõlmida partnerluslepingud 500 kohaliku trükimeedia toimetuse, tele- ja raadiokanaliga, et korraldada arutelusid ja anda sõna neile, kes elavad Euroopas ja ehitavad seda iga päev. Komitee rõhutab, et partnerluslepingud peavad täielikult austama ringhäälingute toimetuste sõltumatust. Euroopa institutsioonid peaksid toetama Regioonide Komitee jõupingutusi kohalike ja piirkondlike ajakirjanike teavitamisel ja nende teadlikkuse tõstmisel, korraldades nendega korrapäraseid üritusi; |
| --- | --- |

39.

teeb ettepaneku tõhustada reklaamikampaaniaid, et väärtustada Euroopa panuseid ja teha ELi otsustusmehhanismid paremini mõistetavaks. Võiks sõlmida partnerluslepingud 500 kohaliku trükimeedia toimetuse, tele- ja raadiokanaliga, et korraldada arutelusid ja anda sõna neile, kes elavad Euroopas ja ehitavad seda iga päev. Komitee rõhutab, et partnerluslepingud peavad täielikult austama ringhäälingute toimetuste sõltumatust. Euroopa institutsioonid peaksid toetama Regioonide Komitee jõupingutusi kohalike ja piirkondlike ajakirjanike teavitamisel ja nende teadlikkuse tõstmisel, korraldades nendega korrapäraseid üritusi;

| 40. | soovitab töötada välja ELi teabevahetusstrateegia kaasrahastamise uued mudelid, mis asendaksid 2013. aastal lõpetatud juhtimispartnerluse programmi; rõhutab, et väljatöötatud struktuur peaks võimaldama ka otsepartnerluste loomist kohalike ja piirkondlike omavalitsustega liikmesriikides. Strateegilise partnerluse pilootprojektid, mis loodi hiljuti komisjoni esinduste ja piirkondlike omavalitsuste vahel, võiksid olla eeskujuks ning neid võiks laialdasemalt rakendada, tingimusel et nad sisaldavad vastastikuseid finantskohustusi; |
| --- | --- |

40.

soovitab töötada välja ELi teabevahetusstrateegia kaasrahastamise uued mudelid, mis asendaksid 2013. aastal lõpetatud juhtimispartnerluse programmi; rõhutab, et väljatöötatud struktuur peaks võimaldama ka otsepartnerluste loomist kohalike ja piirkondlike omavalitsustega liikmesriikides. Strateegilise partnerluse pilootprojektid, mis loodi hiljuti komisjoni esinduste ja piirkondlike omavalitsuste vahel, võiksid olla eeskujuks ning neid võiks laialdasemalt rakendada, tingimusel et nad sisaldavad vastastikuseid finantskohustusi;

| 41. | teeb ettepaneku sõlmida programmi „Teabevahetuskava 2015–2019: Euroopa taasühendamine kodanikega” raames Euroopa Komisjoni esinduste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel 500 strateegilist partnerlust, milleks on ette nähtud eelarvevahendid; |
| --- | --- |

41.

teeb ettepaneku sõlmida programmi „Teabevahetuskava 2015–2019: Euroopa taasühendamine kodanikega” raames Euroopa Komisjoni esinduste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel 500 strateegilist partnerlust, milleks on ette nähtud eelarvevahendid;

| 42. | rõhutab, kui kasulikud on sellised struktureeritud võrgustikud nagu Regioonide Komitee iga-aastane konverents EuroPCom, mis ühendab igal aastal Brüsselis üle 700 institutsioonilise kommunikatsioonieksperdi, ning toetusmeetmed, mis suurendavad kohalike, piirkondlike ja riiklike omavalitsuste suutlikkust teabevahetuse alal. Komite teeb ettepaneku ühendada 2019. aastaks võrgustikku „Euroopa Sõbrad” („Friends of Europe”) vähemalt 5  000 kohalikku omavalitsust, linna ja piirkonda, et mobiliseerida, koolitada ja toetada teabevahetuse eest vastutajaid liikmesriikides; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, kui kasulikud on sellised struktureeritud võrgustikud nagu Regioonide Komitee iga-aastane konverents EuroPCom, mis ühendab igal aastal Brüsselis üle 700 institutsioonilise kommunikatsioonieksperdi, ning toetusmeetmed, mis suurendavad kohalike, piirkondlike ja riiklike omavalitsuste suutlikkust teabevahetuse alal. Komite teeb ettepaneku ühendada 2019. aastaks võrgustikku „Euroopa Sõbrad” („Friends of Europe”) vähemalt 5  000 kohalikku omavalitsust, linna ja piirkonda, et mobiliseerida, koolitada ja toetada teabevahetuse eest vastutajaid liikmesriikides;

| 43. | innustab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi institutsioonilisi esindusi liikmesriikides korraldama piirkonna tasandil, Brüsselis ja Strasbourgis koosolekuid üldsuse teavitajatega ning kohalike ja piirkondlike haldusorganite töötajatega; |
| --- | --- |

43.

innustab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi institutsioonilisi esindusi liikmesriikides korraldama piirkonna tasandil, Brüsselis ja Strasbourgis koosolekuid üldsuse teavitajatega ning kohalike ja piirkondlike haldusorganite töötajatega;

| 44. | soovitab hinnata ELi teabevahetuskava 2015–2019 mõju ning korraldada rohkem piirkondlikke Eurobaromeetri uuringuid kohaliku ja piirkondliku tasandi andmete kogumiseks. Samuti tuleks paika panna ühine metoodika, et mõõta EList teavitamise mõju kohalikul tasandil, kasutades detsentraliseeritud ametiasutuste eksperditeadmisi ja arusaamist avalikust arvamusest. |
| --- | --- |

44.

soovitab hinnata ELi teabevahetuskava 2015–2019 mõju ning korraldada rohkem piirkondlikke Eurobaromeetri uuringuid kohaliku ja piirkondliku tasandi andmete kogumiseks. Samuti tuleks paika panna ühine metoodika, et mõõta EList teavitamise mõju kohalikul tasandil, kasutades detsentraliseeritud ametiasutuste eksperditeadmisi ja arusaamist avalikust arvamusest.

Brüssel, 3. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  Eurobaromeetri standarduuring 81, juuni 2014.

1

(2)  Veebilehed, portaalid, andmebaasid ja teised veebipõhised vahendid.

2

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/45

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Naabrus teelahkmel: Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2013. aastal”

(2015/C 019/10)

| Raportöör | Olgierd Geblewicz (PL/EPP), Lääne-Pomorze vojevoodkonna marssal |
| --- | --- |
| Viitedokument | Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Naabrus teelahkmel: Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2013. aastal”
  JOIN(2014) 12 final |

Raportöör

Olgierd Geblewicz (PL/EPP), Lääne-Pomorze vojevoodkonna marssal

Viitedokument

Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Naabrus teelahkmel: Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2013. aastal”

JOIN(2014) 12 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Põhipunktid

| 1. | soovib rõhutada Euroopa naabruspoliitika tähtsust ELi välispoliitilise instrumendina, mis on suunatud EList lõuna ja ida pool asuvatele riikidele eesmärgiga sõlmida tihedamad sidemed nende riikide ja ELi vahel; |
| --- | --- |

1.

soovib rõhutada Euroopa naabruspoliitika tähtsust ELi välispoliitilise instrumendina, mis on suunatud EList lõuna ja ida pool asuvatele riikidele eesmärgiga sõlmida tihedamad sidemed nende riikide ja ELi vahel;

| 2. | rõhutab Euroopa naabruspoliitika suhete kõikehõlmavat ja mitmetasandilist olemust ning selle poliitikavaldkonna mitmetasandilist valitsemist. Seda silmas pidades on tarvis toetada Euroopa naabruspoliitika kohalikku ja piirkondlikku mõõdet, täiendades koostööd riikide valitsuste tasandil; |
| --- | --- |

2.

rõhutab Euroopa naabruspoliitika suhete kõikehõlmavat ja mitmetasandilist olemust ning selle poliitikavaldkonna mitmetasandilist valitsemist. Seda silmas pidades on tarvis toetada Euroopa naabruspoliitika kohalikku ja piirkondlikku mõõdet, täiendades koostööd riikide valitsuste tasandil;

| 3. | kutsub seetõttu värskelt ametisse nimetatud kõrget esindajat üles kaasama nii ELi kui Euroopa naabruspoliitika riikide kohalikku ja piirkondlikku tasandit poliitika edasisse kujundamisse ning tegema tihedat koostööd Regioonide Komiteega, et parandada Euroopa naabruspoliitika kujundamist, rakendamist ja selle vastuvõttu kohapeal; |
| --- | --- |

3.

kutsub seetõttu värskelt ametisse nimetatud kõrget esindajat üles kaasama nii ELi kui Euroopa naabruspoliitika riikide kohalikku ja piirkondlikku tasandit poliitika edasisse kujundamisse ning tegema tihedat koostööd Regioonide Komiteega, et parandada Euroopa naabruspoliitika kujundamist, rakendamist ja selle vastuvõttu kohapeal;

| 4. | rõhutab ka, et demokraatlike muudatuste ja majandusreformide toetamiseks abisaajariikides on tarvis paindlikumaid meetmeid koos konkreetsele riigile kohandatud lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

4.

rõhutab ka, et demokraatlike muudatuste ja majandusreformide toetamiseks abisaajariikides on tarvis paindlikumaid meetmeid koos konkreetsele riigile kohandatud lähenemisviisiga;

| 5. | rõhutab, kui olulised on kaks algatust – idapartnerlus ja Vahemere Liit. Need esindavad naabruspoliitika piirkondlikku mõõdet ning ei kujuta endast üksnes ELi poliitika temaatilisi aspekte, vaid peegeldavad ka ELi liikmesriikide välispoliitilisi prioriteete tsentraalsel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, kui olulised on kaks algatust – idapartnerlus ja Vahemere Liit. Need esindavad naabruspoliitika piirkondlikku mõõdet ning ei kujuta endast üksnes ELi poliitika temaatilisi aspekte, vaid peegeldavad ka ELi liikmesriikide välispoliitilisi prioriteete tsentraalsel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 6. | kutsub riigi tasandist madalamale jäävaid tasandeid üles osalema aktiivsemalt Euroopa naabruspoliitika rakendamise protsessis ning olema sellesse tihedamalt kaasatud. Regioonide Komitee asutatud kaks paralleelselt tegutsevat dialoogi- ja koostööplatvormi – need on Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) ning idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverents (CORLEAP) – pakuvad võimalusi arendada Euroopa naabruspoliitika seda mõõdet edasi konkreetse koostöö ja otsese dialoogi abil kohaliku ja piirkondliku tasandiga; |
| --- | --- |

6.

kutsub riigi tasandist madalamale jäävaid tasandeid üles osalema aktiivsemalt Euroopa naabruspoliitika rakendamise protsessis ning olema sellesse tihedamalt kaasatud. Regioonide Komitee asutatud kaks paralleelselt tegutsevat dialoogi- ja koostööplatvormi – need on Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) ning idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverents (CORLEAP) – pakuvad võimalusi arendada Euroopa naabruspoliitika seda mõõdet edasi konkreetse koostöö ja otsese dialoogi abil kohaliku ja piirkondliku tasandiga;

| 7. | hindab Euroopa Liidu pingutusi põhiseaduslike ja majanduslike reformiprotsesside toetamisel asjakohase rahalise ja tehnilise abi kaudu Euroopa naabruspoliitika abisaajariikidele; siiski vajavad need pingutused jätkuvat lihtsustamist ja korrastamist. ELi toetuse suurendamine naaberriikidele peaks sõltuma põhiseaduslike muudatuste, demokratiseerimise, õigusriigi austamise ja soolise võrdõiguslikkuse alal tehtud edusammudest; Hiljutiste traagiliste sündmuste taustal on edusammudega veelgi kiirem ning nende puhul tuleb tagada, et täielikult järgitakse inimõigusi ning et asjaomased riigid annavad kõigi usuliste ja etniliste vähemuste hulka kuuluvatele isikutele täieliku kodakondsuse; |
| --- | --- |

7.

hindab Euroopa Liidu pingutusi põhiseaduslike ja majanduslike reformiprotsesside toetamisel asjakohase rahalise ja tehnilise abi kaudu Euroopa naabruspoliitika abisaajariikidele; siiski vajavad need pingutused jätkuvat lihtsustamist ja korrastamist. ELi toetuse suurendamine naaberriikidele peaks sõltuma põhiseaduslike muudatuste, demokratiseerimise, õigusriigi austamise ja soolise võrdõiguslikkuse alal tehtud edusammudest; Hiljutiste traagiliste sündmuste taustal on edusammudega veelgi kiirem ning nende puhul tuleb tagada, et täielikult järgitakse inimõigusi ning et asjaomased riigid annavad kõigi usuliste ja etniliste vähemuste hulka kuuluvatele isikutele täieliku kodakondsuse;

| 8. | tõstab esile asjaolu, et kohalik ja piirkondlik tasand täidab põhilist rolli toetusprogrammide ja -vahendite nõuetekohasel prognoosimisel, kavandamisel, rakendamisel ja järelevalves; märgib ka, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks olema hõlpsam juurdepääs rahastamisele ning et kaasnevad mehhanismid ja menetlused vajavad lihtsustamist; |
| --- | --- |

8.

tõstab esile asjaolu, et kohalik ja piirkondlik tasand täidab põhilist rolli toetusprogrammide ja -vahendite nõuetekohasel prognoosimisel, kavandamisel, rakendamisel ja järelevalves; märgib ka, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks olema hõlpsam juurdepääs rahastamisele ning et kaasnevad mehhanismid ja menetlused vajavad lihtsustamist;

| 9. | rõhutab, et riigi tasandist madalamal tasandil tuleb edendada tugevat ja demokraatlikku valitsemist; juhib tähelepanu kohaliku demokraatia küsimusele partnerriikides ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tööga seotud probleemidele. Komitee toetab sellest tulenevalt detsentraliseerimist, eriti maksunduse valdkonnas, ning soovitab toetada ka alt-üles suunatud algatusi ja tunnustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli vajalike riigisiseste reformide läbiviimisel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et riigi tasandist madalamal tasandil tuleb edendada tugevat ja demokraatlikku valitsemist; juhib tähelepanu kohaliku demokraatia küsimusele partnerriikides ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tööga seotud probleemidele. Komitee toetab sellest tulenevalt detsentraliseerimist, eriti maksunduse valdkonnas, ning soovitab toetada ka alt-üles suunatud algatusi ja tunnustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli vajalike riigisiseste reformide läbiviimisel;

Sissejuhatavad märkused

| 10. | rõhutab, et 2013. aastat iseloomustasid tohutud muutused Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud piirkonnas. Euroopa naabruspoliitika eesmärk on arendada erilisi suhteid ELi ja konkreetsete naaberriikide vahel, et tugevdada seejuures turvalisust, heaolu ja naabrussuhteid. Mõned neist eesmärkidest täideti eelmisel aastal. Samuti on kogetud mitmeid suuremaid tagasilööke. Euroopa naabruspoliitika tuleb tervikuna kriitiliselt üle vaadata, et hinnata, kuivõrd ta on oma praegusel kujul asjakohane; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et 2013. aastat iseloomustasid tohutud muutused Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud piirkonnas. Euroopa naabruspoliitika eesmärk on arendada erilisi suhteid ELi ja konkreetsete naaberriikide vahel, et tugevdada seejuures turvalisust, heaolu ja naabrussuhteid. Mõned neist eesmärkidest täideti eelmisel aastal. Samuti on kogetud mitmeid suuremaid tagasilööke. Euroopa naabruspoliitika tuleb tervikuna kriitiliselt üle vaadata, et hinnata, kuivõrd ta on oma praegusel kujul asjakohane;

| 11. | positiivsest küljest on kiirenenud demokraatlike reformide tempo mõningates lõunapoolsemates naaberriikides, nt Tuneesias ja Marokos, teatud määral ka Egiptuses. Lisaks kiideti 2013. aasta novembris heaks assotsieerimislepingud (sealhulgas neis sisalduvad dokumendid põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta) kahe idapoolse naaberriigi Gruusia ja Moldovaga, ja seejärel 2014. aastal Ukrainaga. Esimese kahe riigiga sõlmitud lepingute allakirjutamisega kulmineerus pikaajaline läbirääkimisprotsess, moodustades aluspõhja, millelt jätkata tööd neis lepingutes sätestatud kohustuste rakendamise ajakava koostamiseks; |
| --- | --- |

11.

positiivsest küljest on kiirenenud demokraatlike reformide tempo mõningates lõunapoolsemates naaberriikides, nt Tuneesias ja Marokos, teatud määral ka Egiptuses. Lisaks kiideti 2013. aasta novembris heaks assotsieerimislepingud (sealhulgas neis sisalduvad dokumendid põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta) kahe idapoolse naaberriigi Gruusia ja Moldovaga, ja seejärel 2014. aastal Ukrainaga. Esimese kahe riigiga sõlmitud lepingute allakirjutamisega kulmineerus pikaajaline läbirääkimisprotsess, moodustades aluspõhja, millelt jätkata tööd neis lepingutes sätestatud kohustuste rakendamise ajakava koostamiseks;

| 12. | täheldab siiski, et 2013. aasta oli ka märkimisväärse poliitilise ebastabiilsuse ja sotsiaal-majanduslike kriiside periood paljudes Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides. Riigi ja piirkondliku tasandi turvalisuse ohud (nii lõuna- kui ka idapoolsetes Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides) on muutunud suuremaks. Dramaatilised sündmused Ukrainas, kodusõda Süürias ning Iisraeli ja Palestiina konflikti teravnemine viitavad sellele, et tugeva kohaliku ja piirkondliku mõõtmega järjepideva Euroopa poliitika rakendamise väljakutse muutub veelgi keerulisemaks; |
| --- | --- |

12.

täheldab siiski, et 2013. aasta oli ka märkimisväärse poliitilise ebastabiilsuse ja sotsiaal-majanduslike kriiside periood paljudes Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides. Riigi ja piirkondliku tasandi turvalisuse ohud (nii lõuna- kui ka idapoolsetes Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides) on muutunud suuremaks. Dramaatilised sündmused Ukrainas, kodusõda Süürias ning Iisraeli ja Palestiina konflikti teravnemine viitavad sellele, et tugeva kohaliku ja piirkondliku mõõtmega järjepideva Euroopa poliitika rakendamise väljakutse muutub veelgi keerulisemaks;

| 13. | kutsub üles võtma asjakohaseid meetmeid, et aidata kohalikel omavalitsustel toime tulla humanitaarkriisidega, eelkõige pagulastelainetega, mille põhjuseks on paljudes Euroopa naabruspoliitika riikides, hetkel peamiselt Süürias ja Ukrainas tekkinud ebastabiilsus. Sisseränne, eriti Vahemere piirkonnas, vajab juhtimist pikaajalise ja kõikehõlmava lähenemisviisi alusel, kaasates aktiivselt kõik liikmesriigid, sealhulgas ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ning mitte üksnes liikmesriigid, mis on geograafiliselt asjaomased. ELi välispiiridel asuvad riigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused peaksid saama asjakohast toetust nende piiride valvamisel ja hädaolukordadele reageerimisel, sealhulgas ka sisserände põhjustatud tervishoiualased hädaolukorrad; |
| --- | --- |

13.

kutsub üles võtma asjakohaseid meetmeid, et aidata kohalikel omavalitsustel toime tulla humanitaarkriisidega, eelkõige pagulastelainetega, mille põhjuseks on paljudes Euroopa naabruspoliitika riikides, hetkel peamiselt Süürias ja Ukrainas tekkinud ebastabiilsus. Sisseränne, eriti Vahemere piirkonnas, vajab juhtimist pikaajalise ja kõikehõlmava lähenemisviisi alusel, kaasates aktiivselt kõik liikmesriigid, sealhulgas ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ning mitte üksnes liikmesriigid, mis on geograafiliselt asjaomased. ELi välispiiridel asuvad riigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused peaksid saama asjakohast toetust nende piiride valvamisel ja hädaolukordadele reageerimisel, sealhulgas ka sisserände põhjustatud tervishoiualased hädaolukorrad;

| 14. | märgib, et Euroopa naabruspoliitika eri riikides vahel esineb vajalike poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike reformide läbiviimise ajakavades ja reformide läbiviimise poliitilises tahtes väga suuri erinevusi. Algatused Euroopa naabruspoliitika raames tuleks seetõttu kohandada asjaomaste valitsuste reaalsele valmisolekule teha vajalikke muudatusi ja süvendada suhteid ELiga, samuti nende tahtele reforme edendada ja neile avalikku toetust tagada. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused etendavad selles osas keskset rolli, kuid sõltuvad sageli riigi keskvalitsusest – sellegipoolest tuleks nad lugeda peamisteks osalejateks; |
| --- | --- |

14.

märgib, et Euroopa naabruspoliitika eri riikides vahel esineb vajalike poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike reformide läbiviimise ajakavades ja reformide läbiviimise poliitilises tahtes väga suuri erinevusi. Algatused Euroopa naabruspoliitika raames tuleks seetõttu kohandada asjaomaste valitsuste reaalsele valmisolekule teha vajalikke muudatusi ja süvendada suhteid ELiga, samuti nende tahtele reforme edendada ja neile avalikku toetust tagada. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused etendavad selles osas keskset rolli, kuid sõltuvad sageli riigi keskvalitsusest – sellegipoolest tuleks nad lugeda peamisteks osalejateks;

| 15. | nõustub, et ELi jaoks on esmatähtis demokraatia rajamine naaberriikides. Demokratiseerimine ja detsentraliseerimine on sotsiaal-majanduslikuks arenguks äärmiselt olulised ning neil on idapartnerluse piirkonnas ja Vahemere piirkonnas toimuvate ümberkorraldusprotsesside jaoks põhimõtteline tähtsus. Euroopa naabruspoliitika on suurepärane algatus nende protsesside toetamiseks ning CORLEAP ja ARLEM on asjakohased platvormid partnerluse ja avatuse edendamiseks demokraatia ja kodanikuühiskonna ülesehitamise käigus; |
| --- | --- |

15.

nõustub, et ELi jaoks on esmatähtis demokraatia rajamine naaberriikides. Demokratiseerimine ja detsentraliseerimine on sotsiaal-majanduslikuks arenguks äärmiselt olulised ning neil on idapartnerluse piirkonnas ja Vahemere piirkonnas toimuvate ümberkorraldusprotsesside jaoks põhimõtteline tähtsus. Euroopa naabruspoliitika on suurepärane algatus nende protsesside toetamiseks ning CORLEAP ja ARLEM on asjakohased platvormid partnerluse ja avatuse edendamiseks demokraatia ja kodanikuühiskonna ülesehitamise käigus;

| 16. | toetab täielikult mõtet esitada ühisteatises soovitus, et Euroopa naabruspoliitika võiks jätkata toimimist partnerite vajadustele vastava atraktiivse koostööalgatusena. Mõistagi peaks EL tegutsema Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide strateegilise partnerina, aidates neil majandusarengut juhtida ja paremat valitsemist saavutada, austades seejuures nende suveräänsust; |
| --- | --- |

16.

toetab täielikult mõtet esitada ühisteatises soovitus, et Euroopa naabruspoliitika võiks jätkata toimimist partnerite vajadustele vastava atraktiivse koostööalgatusena. Mõistagi peaks EL tegutsema Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide strateegilise partnerina, aidates neil majandusarengut juhtida ja paremat valitsemist saavutada, austades seejuures nende suveräänsust;

| 17. | tuletab meelde, et tulevane ELi liikmesus on üks peamisi stiimuleid, mida EL peab partnerriikidele reformide algatamiseks pakkuma. Seega on ülioluline, et seda vahendit kasutatakse asjakohasel, läbipaistval ja realistlikul moel, sõltuvalt kõnealuse riigi konkreetsest olukorrast; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et tulevane ELi liikmesus on üks peamisi stiimuleid, mida EL peab partnerriikidele reformide algatamiseks pakkuma. Seega on ülioluline, et seda vahendit kasutatakse asjakohasel, läbipaistval ja realistlikul moel, sõltuvalt kõnealuse riigi konkreetsest olukorrast;

| 18. | tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on demokraatlike protsesside kujundamisel keskne roll. Nad on strateegilised partnerid hea valitsemistava protsessis ja kasuliku arengu saavutamisel ning täidavad olulist osa ka ELi välispoliitikas; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on demokraatlike protsesside kujundamisel keskne roll. Nad on strateegilised partnerid hea valitsemistava protsessis ja kasuliku arengu saavutamisel ning täidavad olulist osa ka ELi välispoliitikas;

| 19. | rõhutab samas vajadust hinnata Euroopa naabruspoliitika tulevast rakendamist ka selle alusel, mil määral on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning nende esindajad riigiülesel tasandil kaasatud. Käesolevas teatises see vaatenurk puudub; |
| --- | --- |

19.

rõhutab samas vajadust hinnata Euroopa naabruspoliitika tulevast rakendamist ka selle alusel, mil määral on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning nende esindajad riigiülesel tasandil kaasatud. Käesolevas teatises see vaatenurk puudub;

Kõikehõlmavad, tõhusad ja mitmetasandilised vastastikused suhted

| 20. | rõhutab, et naabruspoliitika kahepoolset mõõdet on tarvis rikastada piirkondlike ja mitmepoolsete koostööalgatustega, mis põhinevad sellise mehhanismi kehtestamisel, millega toetada koostööd ELi ja naaberriikide vahel, aga ka konkreetsete riikide vahel. See võiks toimuda koostöösidemete parandamise ja tugevdamise kaudu olemasolevate ELi algatuste kontekstis Euroopa piirkondade ja piirkondlike võrgustike vahel, mis asuvad nii ELis kui ka sellest väljaspool; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et naabruspoliitika kahepoolset mõõdet on tarvis rikastada piirkondlike ja mitmepoolsete koostööalgatustega, mis põhinevad sellise mehhanismi kehtestamisel, millega toetada koostööd ELi ja naaberriikide vahel, aga ka konkreetsete riikide vahel. See võiks toimuda koostöösidemete parandamise ja tugevdamise kaudu olemasolevate ELi algatuste kontekstis Euroopa piirkondade ja piirkondlike võrgustike vahel, mis asuvad nii ELis kui ka sellest väljaspool;

| 21. | märgib, et Euroopa naabruspoliitika on interaktiivne algatus, mille tõhus rakendamine nõuab eri valitsemistasandite kõigi sidusrühmade kaasamist ja omavahelist koostööd. Alles siis suudavad Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid, kes soovivad sisereforme läbi viia, teha ELiga tõhusat koostööd ja oodata ELilt poliitilist toetust, laiaulatuslikumaid kaubanduslepinguid, viisakorra lihtsustamismeetmeid ning tehnilist ja rahalist abi; |
| --- | --- |

21.

märgib, et Euroopa naabruspoliitika on interaktiivne algatus, mille tõhus rakendamine nõuab eri valitsemistasandite kõigi sidusrühmade kaasamist ja omavahelist koostööd. Alles siis suudavad Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid, kes soovivad sisereforme läbi viia, teha ELiga tõhusat koostööd ja oodata ELilt poliitilist toetust, laiaulatuslikumaid kaubanduslepinguid, viisakorra lihtsustamismeetmeid ning tehnilist ja rahalist abi;

| 22. | märgib, et lahknevused naaberriikide suhtumises reformide läbiviimisse ja ELiga tihedate sidemete loomisse, aga ka konkreetsete Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide hiljutiste probleemide mitmekesisus tähendab seda, et EL peab hakkama naabruspoliitikas kasutama üksikjuhtumile kohandatud lähenemisviisi mitte üksnes seoses selle geograafilise mõõtme (lõuna- ja idasuuna), vaid eelkõige seoses iga konkreetse partnerriigiga seotud ootuste, võimaluste ja ülesannetega; |
| --- | --- |

22.

märgib, et lahknevused naaberriikide suhtumises reformide läbiviimisse ja ELiga tihedate sidemete loomisse, aga ka konkreetsete Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide hiljutiste probleemide mitmekesisus tähendab seda, et EL peab hakkama naabruspoliitikas kasutama üksikjuhtumile kohandatud lähenemisviisi mitte üksnes seoses selle geograafilise mõõtme (lõuna- ja idasuuna), vaid eelkõige seoses iga konkreetse partnerriigiga seotud ootuste, võimaluste ja ülesannetega;

| 23. | nõustub, et EL peaks investeerima valdkondlikesse, temaatiliselt struktureeritud rahastamisvahenditesse. Selline lähenemisviis soodustab parimate tavade laialdasemat vahetamist ning arengustrateegiate kindlaksmääramist peamistes valitud poliitikavaldkondades, näiteks avaliku halduse reformimine, rahanduse detsentraliseerimine ja territoriaalne koostöö; |
| --- | --- |

23.

nõustub, et EL peaks investeerima valdkondlikesse, temaatiliselt struktureeritud rahastamisvahenditesse. Selline lähenemisviis soodustab parimate tavade laialdasemat vahetamist ning arengustrateegiate kindlaksmääramist peamistes valitud poliitikavaldkondades, näiteks avaliku halduse reformimine, rahanduse detsentraliseerimine ja territoriaalne koostöö;

| 24. | soovib rõhutada, kui tähtis on toetada tugevama demokraatia ülesehitamist ja poliitiliste reformide läbiviimist partnerriikides. Ei ole mingit kahtlust, et piirkondades ja piirkondade poolt rakendatav naabruspoliitika võib olla tõhus vahend, mille abil propageerida ELi põhiväärtusi: inimväärikust, vabadust, demokraatiat, võrdsust, õigusriiki ja inimõiguste austamist, sealhulgas ka vähemuste õiguste austamist; |
| --- | --- |

24.

soovib rõhutada, kui tähtis on toetada tugevama demokraatia ülesehitamist ja poliitiliste reformide läbiviimist partnerriikides. Ei ole mingit kahtlust, et piirkondades ja piirkondade poolt rakendatav naabruspoliitika võib olla tõhus vahend, mille abil propageerida ELi põhiväärtusi: inimväärikust, vabadust, demokraatiat, võrdsust, õigusriiki ja inimõiguste austamist, sealhulgas ka vähemuste õiguste austamist;

| 25. | kutsub üles pöörama erilist tähelepanu sellele, kui oluline ja kasutoov on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine ELi ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikide konkreetsetesse koostööprojektidesse. Poliitikameetmete eesmärkide saavutamise edukus sõltub tõepoolest suurel määral piirkondlikust arengutasemest ning eri riikide võimest valitseda tõhusalt kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

25.

kutsub üles pöörama erilist tähelepanu sellele, kui oluline ja kasutoov on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine ELi ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikide konkreetsetesse koostööprojektidesse. Poliitikameetmete eesmärkide saavutamise edukus sõltub tõepoolest suurel määral piirkondlikust arengutasemest ning eri riikide võimest valitseda tõhusalt kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil;

| 26. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse Regioonide Komitee ja selle liikmete soovitusi ja kogemusi, et toetada poliitiliste ja majanduslike muutuste protsesse partnerriikides ning tõhusamat koostööd kõigil valitsemistasanditel; |
| --- | --- |

26.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse Regioonide Komitee ja selle liikmete soovitusi ja kogemusi, et toetada poliitiliste ja majanduslike muutuste protsesse partnerriikides ning tõhusamat koostööd kõigil valitsemistasanditel;

| 27. | rõhutab, et vähetähtis pole ka eri riikide välispoliitika mitmetasandiline iseloom. Selle peamine väljakutse on sünergia loomine eri riikide ja riigi tasandist madalamate tasandite välispoliitilistes mõõtmetes. Selles mõttes on CORLEAP ja ARLEM ideaalsed foorumid, mis võimaldavad vajadusi kindlaks teha ja kogemusi vahetada; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et vähetähtis pole ka eri riikide välispoliitika mitmetasandiline iseloom. Selle peamine väljakutse on sünergia loomine eri riikide ja riigi tasandist madalamate tasandite välispoliitilistes mõõtmetes. Selles mõttes on CORLEAP ja ARLEM ideaalsed foorumid, mis võimaldavad vajadusi kindlaks teha ja kogemusi vahetada;

Tõhus tegutsemine ja koostöö koordineerimine eri valitsemistasanditel

| 28. | soovib rõhutada, et tänu oma rahvusvahelistele sidemetele ja aktiivsele osalemisele majanduselus aitavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused hoogustada majandus- ja sotsiaalarengut, mis on Euroopa integratsiooni üks põhieesmärk. Seda silmas pidades tuleks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasata Euroopa naabruspoliitika kavandamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise protsessidesse, eriti valdkondades, kus neil on otsesed pädevused ja kogemused; |
| --- | --- |

28.

soovib rõhutada, et tänu oma rahvusvahelistele sidemetele ja aktiivsele osalemisele majanduselus aitavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused hoogustada majandus- ja sotsiaalarengut, mis on Euroopa integratsiooni üks põhieesmärk. Seda silmas pidades tuleks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasata Euroopa naabruspoliitika kavandamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise protsessidesse, eriti valdkondades, kus neil on otsesed pädevused ja kogemused;

| 29. | on teadlik sellest, et enamikus Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides on keskne tähtsus institutsioonilise ja haldussuutlikkuse ülesehitamisel. Selle poliitikamõõtme põhiaspekt puudutab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Seepärast peaks Regioonide Komiteel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olema tähtis roll institutsioonide väljaarendamise terviklike programmide koostamisel ja rakendamisel. Need programmid on Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide algatus selleks, et toetada institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamist idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

29.

on teadlik sellest, et enamikus Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides on keskne tähtsus institutsioonilise ja haldussuutlikkuse ülesehitamisel. Selle poliitikamõõtme põhiaspekt puudutab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Seepärast peaks Regioonide Komiteel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olema tähtis roll institutsioonide väljaarendamise terviklike programmide koostamisel ja rakendamisel. Need programmid on Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide algatus selleks, et toetada institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamist idapartnerluse riikides;

| 30. | innustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi osalema koos riikide keskvalitsustega ELi ja partnerriikide poolt heakskiidetud assotsieerimislepingute, strateegiadokumentide ja tegevuskavade koostamises ja kohaldamises; |
| --- | --- |

30.

innustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi osalema koos riikide keskvalitsustega ELi ja partnerriikide poolt heakskiidetud assotsieerimislepingute, strateegiadokumentide ja tegevuskavade koostamises ja kohaldamises;

| 31. | rõhutab, et väga tähtsad on hästi koordineeritud alt-üles suunatud algatused ning toetus ELi ja naabruspartnerlusega hõlmatud riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostööle, mis aitab toetada kohaliku demokraatia ja kodanikuühiskonna struktuuride väljaarendamise protsessi; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et väga tähtsad on hästi koordineeritud alt-üles suunatud algatused ning toetus ELi ja naabruspartnerlusega hõlmatud riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostööle, mis aitab toetada kohaliku demokraatia ja kodanikuühiskonna struktuuride väljaarendamise protsessi;

| 32. | usub, et on mõtet toetada algatusi valdkondades, mis pakuvad praktilist huvi naabruspartnerlusega hõlmatud riikide linnadele ja piirkondadele ning mida saavad rakendada riigi tasandist madalamate tasandite omavalitsused, nt partnerlinnade vaheline, aga ka piiriülene, kultuurialane, majanduslik jne koostöö; |
| --- | --- |

32.

usub, et on mõtet toetada algatusi valdkondades, mis pakuvad praktilist huvi naabruspartnerlusega hõlmatud riikide linnadele ja piirkondadele ning mida saavad rakendada riigi tasandist madalamate tasandite omavalitsused, nt partnerlinnade vaheline, aga ka piiriülene, kultuurialane, majanduslik jne koostöö;

| 33. | arvab, et demokraatlikke haldusreforme keskvalitsuse tasandil tuleks täiendada kohaliku ja piirkondliku tasandi meetmetega. See on väga oluline institutsioonilise suutlikkuse loomise ning ELiga edaspidi sõlmitavate lepingute kohaldamise puhul, nt assotsieerimislepingud või põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade väljaarendamine; |
| --- | --- |

33.

arvab, et demokraatlikke haldusreforme keskvalitsuse tasandil tuleks täiendada kohaliku ja piirkondliku tasandi meetmetega. See on väga oluline institutsioonilise suutlikkuse loomise ning ELiga edaspidi sõlmitavate lepingute kohaldamise puhul, nt assotsieerimislepingud või põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade väljaarendamine;

| 34. | rõhutab, et ELi rahastamise põhieesmärk peaks olema piirkondlik areng partnerriikides ja rahastamisele tuleb seada selgelt määratletud kasutuskriteeriumid, mis põhinevad kindlaksmääratud ja heakskiidetud piirkondlikel arengustrateegiatel, konkreetsetel eesmärkidel ja tulemustel. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kodanikuühiskond peaksid olema sellise rahastamise järelevalvega seotud organites asjakohaselt esindatud; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et ELi rahastamise põhieesmärk peaks olema piirkondlik areng partnerriikides ja rahastamisele tuleb seada selgelt määratletud kasutuskriteeriumid, mis põhinevad kindlaksmääratud ja heakskiidetud piirkondlikel arengustrateegiatel, konkreetsetel eesmärkidel ja tulemustel. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kodanikuühiskond peaksid olema sellise rahastamise järelevalvega seotud organites asjakohaselt esindatud;

| 35. | kutsub üles looma mõlemas Euroopa naabruspoliitika mõõtmes mehhanisme, mis soodustavad vahetut dialoogi, teabevahetust ja teadmiste edasiandmist ning millest saavad kasu naabruspoliitikaga hõlmatud riikide kohalikud ja piirkondlikud tasandid (nt sarnaselt praeguse kohalike omavalitsuste programmiga (Local Administration Facility, LAF)); |
| --- | --- |

35.

kutsub üles looma mõlemas Euroopa naabruspoliitika mõõtmes mehhanisme, mis soodustavad vahetut dialoogi, teabevahetust ja teadmiste edasiandmist ning millest saavad kasu naabruspoliitikaga hõlmatud riikide kohalikud ja piirkondlikud tasandid (nt sarnaselt praeguse kohalike omavalitsuste programmiga (Local Administration Facility, LAF));

| 36. | tahab näha, et ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide samalaadsed organid kasutaksid omavahel tõhusamalt selliseid toetusvahendeid nagu mestimine ja TAIEX, et toetada Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riike tõhusate ja ajakohaste haldusstruktuuride arendamisel, sh ametiasutustevahelise tiheda koostöö abil, milles nähakse ühena kesksetest elementidest ette ka ametnike lähetused liikmesriigi ametiasutuse ja naabruspoliitikaga hõlmatud riigi ametiasutuse vahel. Lisaks sellele võiksid ELi piirkonnad suurendada oma rolli selliste ajavahemikul 2014–2020 läbiviidavate kolmandatele riikidele keskenduvate ELi programmide võimalike osalejate toetamisel nagu, nt IPA II (ühinemiseelse abi rahastamisvahend), ja programmi „Horisont 2020” rahvusvaheliste suhete osa ja ELi programmid, milles osalevad nii liikmesriigid kui ka kolmandad riigid, nt 2007.–2013. aasta ENPI CBC MED programm, mis jätkab piiriülese koostöö rahastamist ka 2014.–2020. aastal ENI CBC MED programmi raames; |
| --- | --- |

36.

tahab näha, et ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide samalaadsed organid kasutaksid omavahel tõhusamalt selliseid toetusvahendeid nagu mestimine ja TAIEX, et toetada Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riike tõhusate ja ajakohaste haldusstruktuuride arendamisel, sh ametiasutustevahelise tiheda koostöö abil, milles nähakse ühena kesksetest elementidest ette ka ametnike lähetused liikmesriigi ametiasutuse ja naabruspoliitikaga hõlmatud riigi ametiasutuse vahel. Lisaks sellele võiksid ELi piirkonnad suurendada oma rolli selliste ajavahemikul 2014–2020 läbiviidavate kolmandatele riikidele keskenduvate ELi programmide võimalike osalejate toetamisel nagu, nt IPA II (ühinemiseelse abi rahastamisvahend), ja programmi „Horisont 2020” rahvusvaheliste suhete osa ja ELi programmid, milles osalevad nii liikmesriigid kui ka kolmandad riigid, nt 2007.–2013. aasta ENPI CBC MED programm, mis jätkab piiriülese koostöö rahastamist ka 2014.–2020. aastal ENI CBC MED programmi raames;

Regioonide Komitee rolli tugevdamine

| 37. | on veendunud, et Regioonide Komitee tihedam kaasamine temaatiliste platvormide töösse võimaldaks kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel meetmeid tõhustada ja kvaliteetsemaid tulemusi saada. Komiteel on selles osas tõepoolest keskne roll tänu oma täiendavale iseloomule ning CORLEAPi ja ARLEMi tehtud otsuste toetamisele; |
| --- | --- |

37.

on veendunud, et Regioonide Komitee tihedam kaasamine temaatiliste platvormide töösse võimaldaks kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel meetmeid tõhustada ja kvaliteetsemaid tulemusi saada. Komiteel on selles osas tõepoolest keskne roll tänu oma täiendavale iseloomule ning CORLEAPi ja ARLEMi tehtud otsuste toetamisele;

| 38. | toonitab Regioonide Komitee pühendumust Euroopa Komisjoni ja selle talituste nõustamisele ELi toetuse saamise kriteeriumide ja taotlemiskorra kujundamisel, et tagada ELi rahastamise kättesaadavus ja kasulikkus kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides; siiski ei tohi need kriteeriumid tähelepanuta jätta, et Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide kohalikud omavalitsused peavad hakkama rohkem vastutama nii organiseerimise kui ka tulemuste eest; |
| --- | --- |

38.

toonitab Regioonide Komitee pühendumust Euroopa Komisjoni ja selle talituste nõustamisele ELi toetuse saamise kriteeriumide ja taotlemiskorra kujundamisel, et tagada ELi rahastamise kättesaadavus ja kasulikkus kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides; siiski ei tohi need kriteeriumid tähelepanuta jätta, et Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide kohalikud omavalitsused peavad hakkama rohkem vastutama nii organiseerimise kui ka tulemuste eest;

Asjakohase teabevahetuse, teabevoo ja kogemuste vahetamise tagamine

| 39. | peab oluliseks, et ELi pingutused kestvate poliitiliste ja haldusstruktuuride loomiseks hõlmaksid ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatele mõeldud koolitusprogramme (kohapeal või kaugõppes), et parandada ametnike kutseoskusi ja võimaldada rahastamise tõhusat kasutamist; |
| --- | --- |

39.

peab oluliseks, et ELi pingutused kestvate poliitiliste ja haldusstruktuuride loomiseks hõlmaksid ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatele mõeldud koolitusprogramme (kohapeal või kaugõppes), et parandada ametnike kutseoskusi ja võimaldada rahastamise tõhusat kasutamist;

| 40. | meenutab Regioonide Komitees juba käimasolevaid projekte võimu detsentraliseerimise jälgimiseks ja hindamiseks naabruspoliitika riikides. Neid vahendeid, sealhulgas ka veebipõhist platvormi saaks kasutada tulevikus mitte ainult teabeallikana, vaid ka alusena uute prioriteetide väljatöötamisel või olemasolevate muutmisel; |
| --- | --- |

40.

meenutab Regioonide Komitees juba käimasolevaid projekte võimu detsentraliseerimise jälgimiseks ja hindamiseks naabruspoliitika riikides. Neid vahendeid, sealhulgas ka veebipõhist platvormi saaks kasutada tulevikus mitte ainult teabeallikana, vaid ka alusena uute prioriteetide väljatöötamisel või olemasolevate muutmisel;

| 41. | arvab, et teavet olemasolevate ELi rahastamisprogrammide ja toetuse taotlemiskorra kohta tuleks Euroopa naabruslepinguga hõlmatud riikides pakkuda kõigile asjast huvitatuile. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused omalt poolt peaksid edastama asjakohastele riiklikele ja piiriülestele partneritele oma vajadused koolituse ja muude meetmete järele, millega toetada head valitsemistava kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Tõhus teabevahetus ja dialoog partnerite vahel peaks olema see, mis Euroopa naabruspoliitikat koos hoiab; |
| --- | --- |

41.

arvab, et teavet olemasolevate ELi rahastamisprogrammide ja toetuse taotlemiskorra kohta tuleks Euroopa naabruslepinguga hõlmatud riikides pakkuda kõigile asjast huvitatuile. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused omalt poolt peaksid edastama asjakohastele riiklikele ja piiriülestele partneritele oma vajadused koolituse ja muude meetmete järele, millega toetada head valitsemistava kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Tõhus teabevahetus ja dialoog partnerite vahel peaks olema see, mis Euroopa naabruspoliitikat koos hoiab;

| 42. | soovitab koostada e-juhendi Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidest ja pakutavatest rahastamisvahenditest, mis on suunatud ja kättesaadav kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele Euroopa naabruspoliitika riikides ning põhineb olemasoleval Inforegio piirkondliku poliitika veebilehel. Seda juhendit saaks kasutada selge ja ajakohase teabe pakkumiseks nii ELi kui ka partnerriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

42.

soovitab koostada e-juhendi Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidest ja pakutavatest rahastamisvahenditest, mis on suunatud ja kättesaadav kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele Euroopa naabruspoliitika riikides ning põhineb olemasoleval Inforegio piirkondliku poliitika veebilehel. Seda juhendit saaks kasutada selge ja ajakohase teabe pakkumiseks nii ELi kui ka partnerriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 43. | viimaks kutsub Euroopa välisteenistust üles määrama igasse ELi esindusse Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides kontaktisikud, kes ühest küljest võiksid asukohariigi territoriaalsetele organisatsioonidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele pakkuda teavet riigi tasandist madalamate tasandite kavandatavate ja olemasolevate algatuste kohta, teisest küljest aga edastaksid Regioonide Komitee sõnumeid partneritele Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides. |
| --- | --- |

43.

viimaks kutsub Euroopa välisteenistust üles määrama igasse ELi esindusse Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides kontaktisikud, kes ühest küljest võiksid asukohariigi territoriaalsetele organisatsioonidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele pakkuda teavet riigi tasandist madalamate tasandite kavandatavate ja olemasolevate algatuste kohta, teisest küljest aga edastaksid Regioonide Komitee sõnumeid partneritele Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides.

Brüssel, 3. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/50

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev kvaliteediraamistik”

(2015/C 019/11)

| Raportöör | Pavel Branda (CZ/ECR), Rádlo aselinnapea |
| --- | --- |
| Viitedokument | Teatis „Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev ELi kvaliteediraamistik”
  COM(2013) 882 final |

Raportöör

Pavel Branda (CZ/ECR), Rádlo aselinnapea

Viitedokument

Teatis „Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev ELi kvaliteediraamistik”

COM(2013) 882 final

I   ÜLDISED MÄRKUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Tähtsus kohalikul ja piirkondlikul tasandil

| 1. | meenutab, et üldiselt peetakse restruktureerimist ja muutusi majanduse loomuliku arengu lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

1.

meenutab, et üldiselt peetakse restruktureerimist ja muutusi majanduse loomuliku arengu lahutamatuks osaks;

| 2. | märgib, et restruktureerimise tagajärjed annavad ennast oluliselt tunda piirkondlikul tasandil. Nad võivad mõjutada piirkonna struktuurilist arengut ja konkurentsivõimet keskpikas või isegi pikas perspektiivis. Seetõttu on vajalikud piirkondlikud lähenemisviisid (detsentraliseeritud poliitikameetmed, mida kohandatakse kohalikele vajadustele ja rakendatakse tänu peamiste partnerite kaasamisele) (1); |
| --- | --- |

2.

märgib, et restruktureerimise tagajärjed annavad ennast oluliselt tunda piirkondlikul tasandil. Nad võivad mõjutada piirkonna struktuurilist arengut ja konkurentsivõimet keskpikas või isegi pikas perspektiivis. Seetõttu on vajalikud piirkondlikud lähenemisviisid (detsentraliseeritud poliitikameetmed, mida kohandatakse kohalikele vajadustele ja rakendatakse tänu peamiste partnerite kaasamisele) (1);

| 3. | rõhutab, et restruktureerimine mõjub eriti raskelt vähemarenenud piirkondadele, kus tööstusstruktuurid on vähem konkurentsivõimelised ja uuenduslikud ning kus on kõrge töötuse määr. Seepärast on vaja sellistele piirkondadele pöörata erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et restruktureerimine mõjub eriti raskelt vähemarenenud piirkondadele, kus tööstusstruktuurid on vähem konkurentsivõimelised ja uuenduslikud ning kus on kõrge töötuse määr. Seepärast on vaja sellistele piirkondadele pöörata erilist tähelepanu;

Kõiki peamisi partnereid kaasav lähenemisviis

| 4. | tunneb heameelt selle üle, et kvaliteediraamistikus tunnistatakse kõigi sidusrühmade, sh piirkondlike omavalitsuste, jagatud vastutust. Märgib, et kõnealune probleem puudutab ka kohalikke omavalitsusi ja eriti suurlinnu, kus on kõige kõrgem tööandjate kontsentratsioon ja millel on otsustav roll oma piirkonna väiksemate linnakeskuste majandusliku olukorra määratlemisel; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt selle üle, et kvaliteediraamistikus tunnistatakse kõigi sidusrühmade, sh piirkondlike omavalitsuste, jagatud vastutust. Märgib, et kõnealune probleem puudutab ka kohalikke omavalitsusi ja eriti suurlinnu, kus on kõige kõrgem tööandjate kontsentratsioon ja millel on otsustav roll oma piirkonna väiksemate linnakeskuste majandusliku olukorra määratlemisel;

| 5. | märgib, et ühine juhtimine on kavandatud lähenemisviiside edu tähtsaim eeltingimus. EL peaks samuti innustama partnerluste tugevdamist kõigi suuremate osalejate vahel. Riigiasutuste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste koordineeriv roll on samuti tähtis, kuna töötajate ja tööandjate seisukohad restruktureerimisprotsesside osas sageli erinevad; |
| --- | --- |

5.

märgib, et ühine juhtimine on kavandatud lähenemisviiside edu tähtsaim eeltingimus. EL peaks samuti innustama partnerluste tugevdamist kõigi suuremate osalejate vahel. Riigiasutuste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste koordineeriv roll on samuti tähtis, kuna töötajate ja tööandjate seisukohad restruktureerimisprotsesside osas sageli erinevad;

Seos strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega

| 6. | leiab, et strateegia „Euroopa 2020” elluviimiseks tuleb praegustes sotsiaalmajanduslikes tingimustes koondada kõik jõupingutused tööhõive suurendamisele (töökohtade loomisele ja säilitamisele); |
| --- | --- |

6.

leiab, et strateegia „Euroopa 2020” elluviimiseks tuleb praegustes sotsiaalmajanduslikes tingimustes koondada kõik jõupingutused tööhõive suurendamisele (töökohtade loomisele ja säilitamisele);

Keskendumine muutuste ennetamisele (siseturg/vajalikud pädevused)

| 7. | paneb suurt rõhku muutuste ennetamisele ja kõigi sidusrühmade võimele muutustega kohaneda. Sellel püüdel on kolm eesmärki:






  — | Siseturu väljakujundamine ja tööhõive edendamine ELis; |
| --- | --- | --- |

7.

paneb suurt rõhku muutuste ennetamisele ja kõigi sidusrühmade võimele muutustega kohaneda. Sellel püüdel on kolm eesmärki:

—

Siseturu väljakujundamine ja tööhõive edendamine ELis;

| — | aidata töötajatel, tööotsijatel ja üldisemalt kõigil majanduses osalejatel omandada ja täiendada kogu aktiivse elu jooksul vajalikke oskusi (võime muutusteks valmis olla, enesehindamine ja loomingulisus, aga ka iseseisvus ja ettevõtlikkus). |
| --- | --- |

—

aidata töötajatel, tööotsijatel ja üldisemalt kõigil majanduses osalejatel omandada ja täiendada kogu aktiivse elu jooksul vajalikke oskusi (võime muutusteks valmis olla, enesehindamine ja loomingulisus, aga ka iseseisvus ja ettevõtlikkus).

| — | parandada töötingimusi, kuna töökohtade ebakindlus ja ümberkorraldused võivad pidurdada konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

—

parandada töötingimusi, kuna töökohtade ebakindlus ja ümberkorraldused võivad pidurdada konkurentsivõimet;

ELi roll

| 8. | tunneb heameelt komisjoni selliste algatuste üle nagu Euroopa Muutuste Seirekeskus („European Monitoring Centre on Change” – EMCC) või Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus ERM („European Restructuring Monitor” – ERM) (2) ja teeb ettepaneku neid jätkuvalt tugevdada, näiteks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konkreetsetele olukordadele spetsiaalselt kohandatud nõuannetega; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni selliste algatuste üle nagu Euroopa Muutuste Seirekeskus („European Monitoring Centre on Change” – EMCC) või Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus ERM („European Restructuring Monitor” – ERM) (2) ja teeb ettepaneku neid jätkuvalt tugevdada, näiteks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konkreetsetele olukordadele spetsiaalselt kohandatud nõuannetega;

| 9. | hindab samuti asjaolu, et Eurofoundi uurimistegevuse keskmes on restruktureerimise tagajärjed piirkondlikul tasandil, andes seega tõhusa vastuse viimastel aastatel kõnealuses valdkonnas ilmnenud teabepuudusele; |
| --- | --- |

9.

hindab samuti asjaolu, et Eurofoundi uurimistegevuse keskmes on restruktureerimise tagajärjed piirkondlikul tasandil, andes seega tõhusa vastuse viimastel aastatel kõnealuses valdkonnas ilmnenud teabepuudusele;

| 10. | suhtub positiivselt sellesse, et komisjon loetleb oma teatises head tavad, mille ta soovitab vabatahtlikult vastu võtta. See ei vabasta aga komisjoni Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee taotlusest (3) vaadata üle õigusraamistik restruktureerimise ennetamise ja juhtimise raames töötajate teavitamise ja konsulteerimise kohta. Kusjuures komisjon juhib ise kõnealuses teatises tähelepanu praegustele puudujääkidele; |
| --- | --- |

10.

suhtub positiivselt sellesse, et komisjon loetleb oma teatises head tavad, mille ta soovitab vabatahtlikult vastu võtta. See ei vabasta aga komisjoni Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee taotlusest (3) vaadata üle õigusraamistik restruktureerimise ennetamise ja juhtimise raames töötajate teavitamise ja konsulteerimise kohta. Kusjuures komisjon juhib ise kõnealuses teatises tähelepanu praegustele puudujääkidele;

| 11. | teeb ettepaneku, et komisjon teeks kvaliteediraamistiku rakendamise hindamisel koostööd kõigi sidusrühmadega ning tagaks, et selle protsessi raames võetakse arvesse olemasolevad menetlused või partnerite vahel sõlmitud lepingud igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

11.

teeb ettepaneku, et komisjon teeks kvaliteediraamistiku rakendamise hindamisel koostööd kõigi sidusrühmadega ning tagaks, et selle protsessi raames võetakse arvesse olemasolevad menetlused või partnerite vahel sõlmitud lepingud igas liikmesriigis;

Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted

| 12. | rõhutab, et komisjoni esitatud kvaliteediraamistikus, mis moodustab soovituste ja heade tavade kogumi, mille komisjon soovitab vabatahtlikult vastu võtta, ei viidata ühelegi konkreetsele õiguslikule alusele aluslepingutes. Kvaliteediraamistik on sui generis õigusvahend, mida ei ole samuti aluslepingutes selgesõnaliselt ette nähtud. Seetõttu ei võimalda komisjoni lähenemisviis Euroopa Parlamendil asjakohaselt seisukohta väljendada. Kuid arvestades, et komisjoni ettepanek tehti ELi toimimise lepingu artiklis 151 ja 153 sätestatud sotsiaalpoliitika valdkonnas ELi ja liikmesriikide jagatud pädevuse raames ja et kogemuste vahetamine ja parimate tavade kohta näidete jagamine ELi tasandil pakub selget lisaväärtust, on komisjoni ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et komisjoni esitatud kvaliteediraamistikus, mis moodustab soovituste ja heade tavade kogumi, mille komisjon soovitab vabatahtlikult vastu võtta, ei viidata ühelegi konkreetsele õiguslikule alusele aluslepingutes. Kvaliteediraamistik on sui generis õigusvahend, mida ei ole samuti aluslepingutes selgesõnaliselt ette nähtud. Seetõttu ei võimalda komisjoni lähenemisviis Euroopa Parlamendil asjakohaselt seisukohta väljendada. Kuid arvestades, et komisjoni ettepanek tehti ELi toimimise lepingu artiklis 151 ja 153 sätestatud sotsiaalpoliitika valdkonnas ELi ja liikmesriikide jagatud pädevuse raames ja et kogemuste vahetamine ja parimate tavade kohta näidete jagamine ELi tasandil pakub selget lisaväärtust, on komisjoni ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega;

II   POLIITILISED SOOVITUSED

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll muutuste ennetamisel

Töökohtade ja vajalike oskuste kaardistamine

| 13. | tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli vajalike oskuste prognoosimisel ja nende kohandamisel tööturu vajadustega (4), kasutades selleks eelkõige hariduse, koolituse ja noorte ettevõtluse edendamise vallas võetavaid meetmeid. Liikmesriigid peaksid seda rolli arvesse võtma ja pakkuma kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele õigeid vahendeid, mille abil lihtsustada noorte siirdumist õppeasutusest tööhõivesse, arvestades eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli hariduse, koolituse ja tööhõive valdkonna teenuseosutajana (5); |
| --- | --- |

13.

tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli vajalike oskuste prognoosimisel ja nende kohandamisel tööturu vajadustega (4), kasutades selleks eelkõige hariduse, koolituse ja noorte ettevõtluse edendamise vallas võetavaid meetmeid. Liikmesriigid peaksid seda rolli arvesse võtma ja pakkuma kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele õigeid vahendeid, mille abil lihtsustada noorte siirdumist õppeasutusest tööhõivesse, arvestades eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli hariduse, koolituse ja tööhõive valdkonna teenuseosutajana (5);

Liikuvuse edendamine

| 14. | kordab, et ametialasel liikuvusel või pakkumise ja nõudluse vastavusse viimisel kohalikul tööturul on otsustav tähtsus rakendatavate restruktureerimismehhanismide õnnestumisele. Toetada tuleks töötajate liikuvust, pakkudes neile personaalset abi töövõimaluste otsimisel, ning koolitust, mis annaks neile kvalifikatsiooni, mille järele on tööturul nõudlus (6). See puudutab eelkõige konkreetseid pikaajalise töötusega silmitsi seisvaid rühmi (sh noored, madala kvalifikatsiooniga töötajad, eakad, sisserändajad ja puuetega inimesed); |
| --- | --- |

14.

kordab, et ametialasel liikuvusel või pakkumise ja nõudluse vastavusse viimisel kohalikul tööturul on otsustav tähtsus rakendatavate restruktureerimismehhanismide õnnestumisele. Toetada tuleks töötajate liikuvust, pakkudes neile personaalset abi töövõimaluste otsimisel, ning koolitust, mis annaks neile kvalifikatsiooni, mille järele on tööturul nõudlus (6). See puudutab eelkõige konkreetseid pikaajalise töötusega silmitsi seisvaid rühmi (sh noored, madala kvalifikatsiooniga töötajad, eakad, sisserändajad ja puuetega inimesed);

| 15. | rõhutab piirialade puhul tööjõu tõelise liikuvuse edendamise tähtsust tööõiguse ja sotsiaalkindlustusega seonduvate takistuste ja maksutõkete kõrvaldamise ning töötushüvitiste ja pensionide ülekantavuse abil (7). Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad etendada tähtsat osa ka selliste pendelreisijate nõustamisel, kes kasutavad EURESe teenuseid või olemasolevaid piiriüleseid struktuure (8); |
| --- | --- |

15.

rõhutab piirialade puhul tööjõu tõelise liikuvuse edendamise tähtsust tööõiguse ja sotsiaalkindlustusega seonduvate takistuste ja maksutõkete kõrvaldamise ning töötushüvitiste ja pensionide ülekantavuse abil (7). Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad etendada tähtsat osa ka selliste pendelreisijate nõustamisel, kes kasutavad EURESe teenuseid või olemasolevaid piiriüleseid struktuure (8);

| 16. | Ärgitab kohalikke omavalitsusi tegema tihedamat koostööd teatud kohalikul või piirkondlikul tööturul pakutavate töövõimaluste kohta teabe jagamisel. Ühismeetmed isikute liikuvuse ja tööturuteabe vahetamise edendamiseks võiksid suurendada tööhõivet ametites, mille järele on nõudlus ja mille õpet sellel kohalikul või piirkondlikul tööturul ei pakuta; |
| --- | --- |

16.

Ärgitab kohalikke omavalitsusi tegema tihedamat koostööd teatud kohalikul või piirkondlikul tööturul pakutavate töövõimaluste kohta teabe jagamisel. Ühismeetmed isikute liikuvuse ja tööturuteabe vahetamise edendamiseks võiksid suurendada tööhõivet ametites, mille järele on nõudlus ja mille õpet sellel kohalikul või piirkondlikul tööturul ei pakuta;

Piirkondliku majandusliku kohanemise edendamine

| 17. | tervitab 2014. aasta jaanuaris esitatud Euroopa Komisjoni teatist „Euroopa tööstuse taassünd” (COM(2014) 14) ja kutsub komisjoni üles lisama valmisoleku muutusteks ja restruktureerimise juhtimise aktiivsete meetmete hulka, millega toetatakse Euroopa laiemat tööstuspoliitikat. Struktuurimuutused mõjutavad tööstust nii piirkondades kui linnades. Seepärast leiab komitee, et igasugune struktuurimuutuste teemaline arutelu peab käsitlema tööstus- ja regionaalpoliitika tähtsust nende muutuste ennetamisel; |
| --- | --- |

17.

tervitab 2014. aasta jaanuaris esitatud Euroopa Komisjoni teatist „Euroopa tööstuse taassünd” (COM(2014) 14) ja kutsub komisjoni üles lisama valmisoleku muutusteks ja restruktureerimise juhtimise aktiivsete meetmete hulka, millega toetatakse Euroopa laiemat tööstuspoliitikat. Struktuurimuutused mõjutavad tööstust nii piirkondades kui linnades. Seepärast leiab komitee, et igasugune struktuurimuutuste teemaline arutelu peab käsitlema tööstus- ja regionaalpoliitika tähtsust nende muutuste ennetamisel;

| 18. | tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli selliste ELi struktuurifonde nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Regionaalarengu Fondi ning Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutamisel asjakohastes piirkondades, et edendada kvaliteetsete töökohtade loomist ja kaasavaid üleminekuid. Muutuste ja restruktureerimise ennetusmeetmeid tuleb rahastada mitmest allikast, et tagada nende järjepidevus; |
| --- | --- |

18.

tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli selliste ELi struktuurifonde nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Regionaalarengu Fondi ning Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutamisel asjakohastes piirkondades, et edendada kvaliteetsete töökohtade loomist ja kaasavaid üleminekuid. Muutuste ja restruktureerimise ennetusmeetmeid tuleb rahastada mitmest allikast, et tagada nende järjepidevus;

| 19. | rõhutab arukale spetsialiseerumisele tuginevate teadus- ja innovatsioonistrateegiate (RIS3) tähtsust, kuna need võimaldavad piirkondadel teha prioriteetseks peetavaid muudatusi. RIS3 on oma olemuselt ennekõike ettevõtluskeskkonna muutmisele suunatud protsess, mille kaudu saab piirkond enda käsutusse parimad võimalikud innovatsioonioskused ja koostööpartnerid. RIS3 protsessides rõhutatud Euroopa koostöö loob märkimisväärset lisaväärtust struktuurimuutuste elluviimisele; |
| --- | --- |

19.

rõhutab arukale spetsialiseerumisele tuginevate teadus- ja innovatsioonistrateegiate (RIS3) tähtsust, kuna need võimaldavad piirkondadel teha prioriteetseks peetavaid muudatusi. RIS3 on oma olemuselt ennekõike ettevõtluskeskkonna muutmisele suunatud protsess, mille kaudu saab piirkond enda käsutusse parimad võimalikud innovatsioonioskused ja koostööpartnerid. RIS3 protsessides rõhutatud Euroopa koostöö loob märkimisväärset lisaväärtust struktuurimuutuste elluviimisele;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll restruktureerimisprotsesside juhtimisel

Partnerlussuhete lihtsustamine

| 20. | leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kõige olulisem roll restruktureerimisprotsessis on kõigi sidusrühmade koordineerimine. Praktikas on püsivad kooskõlastusstruktuurid osutunud eriti oluliseks, et tagada kiire ja tõhus reageerimine piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

20.

leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kõige olulisem roll restruktureerimisprotsessis on kõigi sidusrühmade koordineerimine. Praktikas on püsivad kooskõlastusstruktuurid osutunud eriti oluliseks, et tagada kiire ja tõhus reageerimine piirkondlikul tasandil;

| 21. | toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üleskutset „poliitikameetmeid ning talituste, agentuuride ja arvukate vaatluskeskuste tegevust Euroopa tasandil tihedamalt koordineerida ja teha aktiivsemat koostööd, et ettevõtete valikuid restruktureerimisel saaks üheselt ja järjepidevalt toetada. Eelkõige peaksid VKEd ja mikroettevõtted saama restruktureerimiseks valmistumiseks kasu sobivatest ja sihipärastest toetus- ja juhendamismehhanismidest” (9). |
| --- | --- |

21.

toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üleskutset „poliitikameetmeid ning talituste, agentuuride ja arvukate vaatluskeskuste tegevust Euroopa tasandil tihedamalt koordineerida ja teha aktiivsemat koostööd, et ettevõtete valikuid restruktureerimisel saaks üheselt ja järjepidevalt toetada. Eelkõige peaksid VKEd ja mikroettevõtted saama restruktureerimiseks valmistumiseks kasu sobivatest ja sihipärastest toetus- ja juhendamismehhanismidest” (9).

Brüssel, 3. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  Vt Eurofoundi uurimisprojekti kokkuvõtte kavandit piirkondliku restruktureerimise mõju ja selle tagajärgede käsitlemise lähenemisviiside kohta, mida tutvustati arvamuse raportööri ja peamiste partneritega toimunud konsulteerimise käigus 30. juunil 2014. aastal Brüsselis.

1

(2)  Vt nt Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) andmepanka restruktureerimise toetamise vahendite kohta ning teavet liikmesriikides ja Norras võetud meetmete kohta.

2

(3)  Vt komisjoni tööprogrammi alusel komitee 2014. aasta prioriteete käsitleva komitee resolutsiooni artikkel 12 (RESOL-V-009, 29.11.2013) ja CARS 2020 teemalise komitee arvamuse artikkel 29 (ECOS-V-038, raportöör: Christian Buchmann (EPP/AT), 8. oktoober 2013).

3

(4)  Vastustes strateegia „Euroopa 2020” järelevalveplatvormi küsitlusele, milles anti hinnang juhtalgatusele „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”, arvas enamik küsitletud kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest, et majanduskriis on kiirendanud struktuurimuutusi tööturul, ent suurendanud samas tööpuudust ning olemasolevate oskuste mittevastavust tööandjate nõudmistele.

4

(5)  COR-2014-00111, arvamus „Praktika kvaliteediraamistik”.

5

(6)  CdR 340/2006 fin – Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal „Ümberkorralduste kohalike ja piirkondlike strateegiate edutegurid”.

6

(7)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC, „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll majanduskasvu suurendamisel ja töökohtade loomise edendamisel”.

7

(8)  Strateegia „Euroopa 2020” vahehinnangut linnade ja piirkondade seisukohast käsitleva küsitluse vastajatest 87 % soovitas arvesse võtta piiriüleseid suhteid ning ühendada strateegiates (sh eesmärkide seadmisel) piirkonnad geograafilise läheduse ja omavahelise ühenduse alusel.

8

(9)  CCMI/102 – CESE 1591/2012, „Restruktureerimine ja valmisolek muutusteks: mida on eelnev kogemus meile õpetanud?”

9

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/54

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Jõupingutused tõelise solidaarsuse edendamiseks Euroopa rändepoliitikas”

(2015/C 019/12)

| Pearaportöör | François Decoster (FR/ALDE), Nord-Pas-de-Calais’ piirkonnanõukogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument | |

Pearaportöör

François Decoster (FR/ALDE), Nord-Pas-de-Calais’ piirkonnanõukogu liige

Viitedokument

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised soovitused

| 1. | rõhutab, et jõulisemalt on vaja keskenduda ELi võetud kohustusele tagada solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõtete järgimine, et luua täielikult elujõuline rändepoliitika, mis hõlmab kõiki kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ees seisvaid küsimusi. Seepärast on Regioonide Komiteel hea meel, et eesistujariik Itaalia on seadnud prioriteediks laiahaardelise rändestrateegia ja pannud rõhu tõelise solidaarsuse edendamisele tõelises Euroopa rändepoliitikas, mis on suunatud rändajatele, kolmandatele päritolu- ja transiidiriikidele, aga ka sihtriikidele, -piirkondadele ja -linnadele ning eri valitsustasanditele; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et jõulisemalt on vaja keskenduda ELi võetud kohustusele tagada solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõtete järgimine, et luua täielikult elujõuline rändepoliitika, mis hõlmab kõiki kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ees seisvaid küsimusi. Seepärast on Regioonide Komiteel hea meel, et eesistujariik Itaalia on seadnud prioriteediks laiahaardelise rändestrateegia ja pannud rõhu tõelise solidaarsuse edendamisele tõelises Euroopa rändepoliitikas, mis on suunatud rändajatele, kolmandatele päritolu- ja transiidiriikidele, aga ka sihtriikidele, -piirkondadele ja -linnadele ning eri valitsustasanditele;

| 2. | tervitab asjaolu, et eesistujariigi Itaalia selge prioriteet on sellise Euroopa ühise rändepoliitika väljatöötamine, mis põhineb inimõiguste täielikul austamisel, solidaarsusel, vastastikusel usaldusel, rahvusvahelistel kohustustel ja liikmesriikide aga ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel jagatud vastutustel ning mis suudaks toetada ELi majanduskasvu tegevuskava ja millega kaasneks rändajate päritoluriikide majanduskasvu edendamise strateegia; |
| --- | --- |

2.

tervitab asjaolu, et eesistujariigi Itaalia selge prioriteet on sellise Euroopa ühise rändepoliitika väljatöötamine, mis põhineb inimõiguste täielikul austamisel, solidaarsusel, vastastikusel usaldusel, rahvusvahelistel kohustustel ja liikmesriikide aga ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel jagatud vastutustel ning mis suudaks toetada ELi majanduskasvu tegevuskava ja millega kaasneks rändajate päritoluriikide majanduskasvu edendamise strateegia;

| 3. | on seisukohal, et mitmetasandiline valitsemine on esmatähtis vahend ja eeldus selleks, et saavutada optimaalseid tulemusi sisserändajate integreerimisel. Kogu ELi kõik valitsustasandid peaksid jagama vastutust pagulaste ja sisserändajate ja teise põlvkonna sisserändajate vastuvõtul ja integreerimisel ning piirkondadevahelise koostöö, koordineerimise ja solidaarsuse parandamisel, luues Euroopa Liidu, liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vahelise vastutuse jagamise mehhanismi, milles võetakse arvesse struktuurilisi piiranguid, ressursse, tööturu vajadusi, demograafilist olukorda ja muid asjakohaseid tegureid (nt perekondade taasühinemine). On oluline, et ELi, riikide ja riigist allpool oleva tasandi asutused teeksid selles raamistikus tihedat koostööd kodanikuühiskonna, sisserändajate ühenduste, sisserändajate päritolu- ja transiidiriikidega väljaspool ELi ja kohalike kogukondadega ning oleksid avatud nende panusele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et mitmetasandiline valitsemine on esmatähtis vahend ja eeldus selleks, et saavutada optimaalseid tulemusi sisserändajate integreerimisel. Kogu ELi kõik valitsustasandid peaksid jagama vastutust pagulaste ja sisserändajate ja teise põlvkonna sisserändajate vastuvõtul ja integreerimisel ning piirkondadevahelise koostöö, koordineerimise ja solidaarsuse parandamisel, luues Euroopa Liidu, liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vahelise vastutuse jagamise mehhanismi, milles võetakse arvesse struktuurilisi piiranguid, ressursse, tööturu vajadusi, demograafilist olukorda ja muid asjakohaseid tegureid (nt perekondade taasühinemine). On oluline, et ELi, riikide ja riigist allpool oleva tasandi asutused teeksid selles raamistikus tihedat koostööd kodanikuühiskonna, sisserändajate ühenduste, sisserändajate päritolu- ja transiidiriikidega väljaspool ELi ja kohalike kogukondadega ning oleksid avatud nende panusele;

| 4. | soovib õnnitleda Itaaliat tema tegevuse puhul inimelude päästmisel Vahemerel operatsiooni Mare Nostrum raames. Seepärast taunib komitee ELi otsust asendada operatsioon Mare Nostrum Frontexi operatsiooniga, mis ei keskendu selgelt elude ja hädaolukorda sattunud inimeste päästmisele. Komitee nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja liikmesriigid pakuksid piisavalt vahendeid inimohvrite ärahoidmiseks merel; |
| --- | --- |

4.

soovib õnnitleda Itaaliat tema tegevuse puhul inimelude päästmisel Vahemerel operatsiooni Mare Nostrum raames. Seepärast taunib komitee ELi otsust asendada operatsioon Mare Nostrum Frontexi operatsiooniga, mis ei keskendu selgelt elude ja hädaolukorda sattunud inimeste päästmisele. Komitee nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja liikmesriigid pakuksid piisavalt vahendeid inimohvrite ärahoidmiseks merel;

| 5. | on seisukohal, et Euroopa Liit ja selle peamised institutsioonid peavad nii tundlikus ja strateegilises küsimuses võtma enda kanda tõelise ja asjakohase rändepoliitika juhtimise ning poliitilise vastutuse selle rakendamise eest, jätmata seda rolli ainuüksi üksikute liikmesriikide, iseäranis piiririikide vastutusse ning kaasates need riigid selle asemel koos kohalike omavalitsustega rändealasesse ühisesse poliitilisse tegevuskavva, milles nähakse ette ka sobivad operatiivmeetmed; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et Euroopa Liit ja selle peamised institutsioonid peavad nii tundlikus ja strateegilises küsimuses võtma enda kanda tõelise ja asjakohase rändepoliitika juhtimise ning poliitilise vastutuse selle rakendamise eest, jätmata seda rolli ainuüksi üksikute liikmesriikide, iseäranis piiririikide vastutusse ning kaasates need riigid selle asemel koos kohalike omavalitsustega rändealasesse ühisesse poliitilisse tegevuskavva, milles nähakse ette ka sobivad operatiivmeetmed;

| 6. | meenutab, et 15 aastat pärast esimesi püüdlusi luua ühine rändepoliitika on lõhe tegelikkuse ning põhimõtete ja sõnastatud väärtuste vahel jätkuvalt suur. Ebapiisavalt on kohaldatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 80, et võtta liikmesriikidevahelise solidaarsuse ning vastutuse õiglase jagamise meetmeid liikuvuse valdkonnas, sh sellega seotud finantskoormuse osas. Rännet ja repatrieerimist puudutavad kohustused on olnud täiesti vabatahtlikud ja mõnel juhul on kohalikud omavalitsused võtnud juhtrolli nende kohustuste elluviimisel; |
| --- | --- |

6.

meenutab, et 15 aastat pärast esimesi püüdlusi luua ühine rändepoliitika on lõhe tegelikkuse ning põhimõtete ja sõnastatud väärtuste vahel jätkuvalt suur. Ebapiisavalt on kohaldatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 80, et võtta liikmesriikidevahelise solidaarsuse ning vastutuse õiglase jagamise meetmeid liikuvuse valdkonnas, sh sellega seotud finantskoormuse osas. Rännet ja repatrieerimist puudutavad kohustused on olnud täiesti vabatahtlikud ja mõnel juhul on kohalikud omavalitsused võtnud juhtrolli nende kohustuste elluviimisel;

| 7. | toetab Euroopa Ülemkogu 2014. aasta juuni strateegilisi suuniseid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala seadusandliku ja poliitilise kavandamise kohta, millega muudetakse Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tõhus ülevõtmine ja rakendamine absoluutseks prioriteediks; |
| --- | --- |

7.

toetab Euroopa Ülemkogu 2014. aasta juuni strateegilisi suuniseid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala seadusandliku ja poliitilise kavandamise kohta, millega muudetakse Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tõhus ülevõtmine ja rakendamine absoluutseks prioriteediks;

| 8. | tuletab meelde, et Euroopa Liit vajab rännet nii oma kodanike liikumisvabaduse väljendusena liikmesriikide vahel kui ka sisserändena kolmandatest riikidest, et vastata demograafilistele muutustele ja võimalikele vajakajäämistele tööturul. Komitee innustab Euroopa Ülemkogu oma tegevust jätkama, võttes arvesse ka vajadust tegeleda vähese solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise küsimustega. Siiski ei peaks järgmise seadusandliku etapi keskmes olema ainult kehtivate eeskirjade konsolideerimine ja rakendamine, kui jätkuvalt ei ole täpset määratlust selle kohta, kuidas võiks olla võimalik solidaarsuse põhimõtte edendamine, ning kui puudub tegelik kõikehõlmav ELi rändepoliitika; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et Euroopa Liit vajab rännet nii oma kodanike liikumisvabaduse väljendusena liikmesriikide vahel kui ka sisserändena kolmandatest riikidest, et vastata demograafilistele muutustele ja võimalikele vajakajäämistele tööturul. Komitee innustab Euroopa Ülemkogu oma tegevust jätkama, võttes arvesse ka vajadust tegeleda vähese solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise küsimustega. Siiski ei peaks järgmise seadusandliku etapi keskmes olema ainult kehtivate eeskirjade konsolideerimine ja rakendamine, kui jätkuvalt ei ole täpset määratlust selle kohta, kuidas võiks olla võimalik solidaarsuse põhimõtte edendamine, ning kui puudub tegelik kõikehõlmav ELi rändepoliitika;

| 9. | rõhutab, et strateegiliste suuniste tõhusa elluviimise tagamiseks kõigil tasanditel on otsustav tähtsus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisel. Regioonide Komitee on valmis tihedaks koostööks tegevuskava koostamisel. 2015. aastast laiendatakse komisjoni ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee loodud Euroopa integratsioonifoorumi ulatust, et hõlmata sisserände- ja varjupaigapoliitika valdkond. Tegevuskavale võiksid kasuks tulla laiendatud foorumi eksperditeadmised, millesse annab panuse Regioonide Komitee. Seepärast kordab Regioonide Komitee taotlust saada Euroopa Komisjoni ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kõrval tulevase Euroopa rändefoorumi juhatuse liikmeks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et strateegiliste suuniste tõhusa elluviimise tagamiseks kõigil tasanditel on otsustav tähtsus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisel. Regioonide Komitee on valmis tihedaks koostööks tegevuskava koostamisel. 2015. aastast laiendatakse komisjoni ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee loodud Euroopa integratsioonifoorumi ulatust, et hõlmata sisserände- ja varjupaigapoliitika valdkond. Tegevuskavale võiksid kasuks tulla laiendatud foorumi eksperditeadmised, millesse annab panuse Regioonide Komitee. Seepärast kordab Regioonide Komitee taotlust saada Euroopa Komisjoni ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kõrval tulevase Euroopa rändefoorumi juhatuse liikmeks;

Euroopa, mille alus on pragmaatiline ja õiguslik lähenemisviis solidaarsusele ja vastutuse jagamisele

| 10. | Sisserändajate vastuvõtuga seoses on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õlul praegu märkimisväärne finantskoorem. Vastuvõtt on jaotunud ebaühtlaselt nii liikmesriikide vahel kui ka ühe liikmesriigi piires ning paljud kohalikud või piirkondlikud omavalitsused võtavad endale märgatavalt suurema vastutuse, võttes vastu suure osa uusi saabujaid, mis ületab sageli konkreetse piirkonna suutlikkuse; |
| --- | --- |

10.

Sisserändajate vastuvõtuga seoses on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õlul praegu märkimisväärne finantskoorem. Vastuvõtt on jaotunud ebaühtlaselt nii liikmesriikide vahel kui ka ühe liikmesriigi piires ning paljud kohalikud või piirkondlikud omavalitsused võtavad endale märgatavalt suurema vastutuse, võttes vastu suure osa uusi saabujaid, mis ületab sageli konkreetse piirkonna suutlikkuse;

| 11. | tõdeb, et varjupaigataotlejate ja pagulaste ebaühtlane jaotus riikide vahel ning piirkondade vahel ja sees on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks suur väljakutse. Samuti esineb puudusi eelnevas kavandamises ja suutlikkuses vastuvõtuks eelnevalt valmistuda. Ajutistel lahendustel võib olla negatiivne sotsiaalne mõju, mis omakorda mõjutab uute saabujate võimalust end integreerumise protsessiks asjakohaselt ette valmistada; |
| --- | --- |

11.

tõdeb, et varjupaigataotlejate ja pagulaste ebaühtlane jaotus riikide vahel ning piirkondade vahel ja sees on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks suur väljakutse. Samuti esineb puudusi eelnevas kavandamises ja suutlikkuses vastuvõtuks eelnevalt valmistuda. Ajutistel lahendustel võib olla negatiivne sotsiaalne mõju, mis omakorda mõjutab uute saabujate võimalust end integreerumise protsessiks asjakohaselt ette valmistada;

| 12. | leiab seepärast, et on saabunud aeg täpsemalt ja realistlikumalt määratleda, mida solidaarsus varjupaiga- ja rändeküsimustes ELis ja liikmesriikides tähendada võiks. On selge, et eri riigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused on oma konkreetsetest tingimustest ja soovidest tulenevalt erineval arvamusel sellest, mida tähendab mõistlikult jagatud vastutus või solidaarsus; |
| --- | --- |

12.

leiab seepärast, et on saabunud aeg täpsemalt ja realistlikumalt määratleda, mida solidaarsus varjupaiga- ja rändeküsimustes ELis ja liikmesriikides tähendada võiks. On selge, et eri riigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused on oma konkreetsetest tingimustest ja soovidest tulenevalt erineval arvamusel sellest, mida tähendab mõistlikult jagatud vastutus või solidaarsus;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et solidaarsuse põhimõte on peamine ajend nende kohalike omavalitsuste otsustes, kes võtavad vastu arvukalt sisserändajaid. Kohad, nagu Lampedusa Itaalias, Ceuta ja Melilla Hispaanias ja Calais Prantsusmaal, on vaid mõned ELi saabuvate varjupaigataotlejate ja sisserändajate sisenemis- ja transiidipunktidest, ent nad näitavad ilmekalt, milliste märkimisväärsete raskustega peavad mõned kohalikud omavalitsused sisserändajate vastuvõtu, oma riikidest põgenevate sisserändajate haldamise ja humanitaarkriisile reageerimise osas toime tulema; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et solidaarsuse põhimõte on peamine ajend nende kohalike omavalitsuste otsustes, kes võtavad vastu arvukalt sisserändajaid. Kohad, nagu Lampedusa Itaalias, Ceuta ja Melilla Hispaanias ja Calais Prantsusmaal, on vaid mõned ELi saabuvate varjupaigataotlejate ja sisserändajate sisenemis- ja transiidipunktidest, ent nad näitavad ilmekalt, milliste märkimisväärsete raskustega peavad mõned kohalikud omavalitsused sisserändajate vastuvõtu, oma riikidest põgenevate sisserändajate haldamise ja humanitaarkriisile reageerimise osas toime tulema;

| 14. | on seisukohal, et jätkusuutlik ja õiglane varjupaigataotlejate ja pagulaste vastuvõtt eeldab toimivat koostööd ja usaldust kohaliku, piirkondliku, riikliku ja ELi tasandi vahel ressursside ja vastutuse jaotuse osas; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et jätkusuutlik ja õiglane varjupaigataotlejate ja pagulaste vastuvõtt eeldab toimivat koostööd ja usaldust kohaliku, piirkondliku, riikliku ja ELi tasandi vahel ressursside ja vastutuse jaotuse osas;

| 15. | on seisukohal, et olemasolevad struktuurid pakuvad vahendid ja kanali poliitiliseks dialoogiks ELi ja liikmesriikide tasandi ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel, ent poliitiline dialoog kohaliku ja piirkondliku ning Euroopa tasandi vahel on killustatud või viiakse seda läbi ajutistel alusel; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et olemasolevad struktuurid pakuvad vahendid ja kanali poliitiliseks dialoogiks ELi ja liikmesriikide tasandi ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel, ent poliitiline dialoog kohaliku ja piirkondliku ning Euroopa tasandi vahel on killustatud või viiakse seda läbi ajutistel alusel;

| 16. | soovitab vaadata läbi see, kas kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele on kättesaadavad rahalised ressursid, mille eesmärk on võimaldada neil täita oma kohustusi sisserände ja integratsiooni valdkonnas, tagades neile juurdepääsu riikide ja ELi fondide vahenditele (nt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, Euroopa Sotsiaalfond ja Välispiirifond); |
| --- | --- |

16.

soovitab vaadata läbi see, kas kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele on kättesaadavad rahalised ressursid, mille eesmärk on võimaldada neil täita oma kohustusi sisserände ja integratsiooni valdkonnas, tagades neile juurdepääsu riikide ja ELi fondide vahenditele (nt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, Euroopa Sotsiaalfond ja Välispiirifond);

Solidaarsus kui koordineeritud vastus julgeoleku- ja humanitaarprobleemile

| 17. | rõhutab, et piirikontrolli tugevdamine ja ebaseadusliku rände takistamise meetmed on olulised, kuid ei saa olla tähtsamad kui rahvusvahelised kohustused (nt ÜRO mereõiguse konventsiooni, SOLASe konventsiooni ja Riikliku Pagulasagentuuri raames) päästa elusid ja austada inimõigusi või tähtsamad kui õigus taotleda varjupaika ELis, mis peab jääma rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste jaoks varjupaigaks. Komitee soovib ka rõhutada, kuivõrd oluline on alati täita ÜRO lapse õiguste konventsiooni alaealiste varjupaigataotlejate, pagulaste, sisserändajate ja saatjata laste vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et piirikontrolli tugevdamine ja ebaseadusliku rände takistamise meetmed on olulised, kuid ei saa olla tähtsamad kui rahvusvahelised kohustused (nt ÜRO mereõiguse konventsiooni, SOLASe konventsiooni ja Riikliku Pagulasagentuuri raames) päästa elusid ja austada inimõigusi või tähtsamad kui õigus taotleda varjupaika ELis, mis peab jääma rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste jaoks varjupaigaks. Komitee soovib ka rõhutada, kuivõrd oluline on alati täita ÜRO lapse õiguste konventsiooni alaealiste varjupaigataotlejate, pagulaste, sisserändajate ja saatjata laste vastuvõtmisel;

| 18. | kutsub üles tugevdama Frontexit eesmärgiga saavutada mõjusam ja tõhusalt kindlustatud ning sujuvam koostöö riikide piirivalveasutuste vahel ja kaitsta nii rändajaid kui ka ELi välispiire ning teha koostööd inimkaubanduse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

18.

kutsub üles tugevdama Frontexit eesmärgiga saavutada mõjusam ja tõhusalt kindlustatud ning sujuvam koostöö riikide piirivalveasutuste vahel ja kaitsta nii rändajaid kui ka ELi välispiire ning teha koostööd inimkaubanduse vastu võitlemisel;

| 19. | toetab jõupingutusi jätkata dokumendis „Rändesurvet käsitlevad ELi meetmed” esitatud järelevalve- ja rakendusstrateegiaid ja kutsub üles seadma Euroopa Liidu tähelepanu keskmesse vajaduse koordineerida liikmesriikide võetud meetmeid, mille juures on keskne roll ELi asjaomastel agentuuridel, nagu Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex), Europol ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet; |
| --- | --- |

19.

toetab jõupingutusi jätkata dokumendis „Rändesurvet käsitlevad ELi meetmed” esitatud järelevalve- ja rakendusstrateegiaid ja kutsub üles seadma Euroopa Liidu tähelepanu keskmesse vajaduse koordineerida liikmesriikide võetud meetmeid, mille juures on keskne roll ELi asjaomastel agentuuridel, nagu Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex), Europol ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet;

| 20. | peab oluliseks jätkata jõupingutusi integreeritud ja tasakaalustatud piirihalduse edasiseks väljatöötamiseks, et parandada välispiiride kontrolli ja tegeleda tõhusamalt ebaseadusliku sisserände, rändajate salaja ülepiiri toimetamise, inimkaubanduse ja muude inimkaubandusega seotud piiriülese ja rahvusvahelise kuritegevuse vormidega; |
| --- | --- |

20.

peab oluliseks jätkata jõupingutusi integreeritud ja tasakaalustatud piirihalduse edasiseks väljatöötamiseks, et parandada välispiiride kontrolli ja tegeleda tõhusamalt ebaseadusliku sisserände, rändajate salaja ülepiiri toimetamise, inimkaubanduse ja muude inimkaubandusega seotud piiriülese ja rahvusvahelise kuritegevuse vormidega;

| 21. | toetab arukate piiride paketti, mille eesmärk on kiirendada, lihtsustada ja tugevdada piirikontrolli menetlusi ELi reisivate välismaalaste jaoks, sh registreeritud reisijate programmi, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, kuid tuletab meelde oma mõningaid 2013. aastal väljendatud muresid seoses eraelu puutumatusega ja ettepanekute kulutõhususega. Komitee paneb tähele Euroopa Komisjon ja eu-LISA läbiviidud tehnilise uuringu tulemusi, milles pakutakse pikaajalisi lahendusi suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisel. Need on olulised vahendid ELi varjupaiga-, piirihaldus- ja rändepoliitika rakendamisel; |
| --- | --- |

21.

toetab arukate piiride paketti, mille eesmärk on kiirendada, lihtsustada ja tugevdada piirikontrolli menetlusi ELi reisivate välismaalaste jaoks, sh registreeritud reisijate programmi, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, kuid tuletab meelde oma mõningaid 2013. aastal väljendatud muresid seoses eraelu puutumatusega ja ettepanekute kulutõhususega. Komitee paneb tähele Euroopa Komisjon ja eu-LISA läbiviidud tehnilise uuringu tulemusi, milles pakutakse pikaajalisi lahendusi suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimisel. Need on olulised vahendid ELi varjupaiga-, piirihaldus- ja rändepoliitika rakendamisel;

| 22. | soovitab pöörata erilist tähelepanu sünergia suurendamisele seni loodud eri organite ja süsteemide vahel, võttes aluseks nende konkreetse pädevuse ja tegevusulatuse: Frontex, teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) ja Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur), mis tegutsevad rände ja isikute liikumise raamistikus; Europol ja Eurojust, mis tegelevad julgeoleku kontekstis ebaseadusliku transiidiga seotud kuritegude ennetamise ja välja juurimisega; |
| --- | --- |

22.

soovitab pöörata erilist tähelepanu sünergia suurendamisele seni loodud eri organite ja süsteemide vahel, võttes aluseks nende konkreetse pädevuse ja tegevusulatuse: Frontex, teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) ja Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur), mis tegutsevad rände ja isikute liikumise raamistikus; Europol ja Eurojust, mis tegelevad julgeoleku kontekstis ebaseadusliku transiidiga seotud kuritegude ennetamise ja välja juurimisega;

| 23. | eeskätt Eurosuri silmas pidades ergutab komitee täielikult rakendama hiljuti vastuvõetud määrust, et vähendada inimeste merel hukkumise ohtu; |
| --- | --- |

23.

eeskätt Eurosuri silmas pidades ergutab komitee täielikult rakendama hiljuti vastuvõetud määrust, et vähendada inimeste merel hukkumise ohtu;

| 24. | innustab jõupingutusi käsitleda ebaseadusliku rände ennetamise meetmeid ja luua turvalisi ja seaduslikke alternatiivseid teid Euroopasse tulemiseks, et vältida edasisi inimelude kaotusi ohtlikel teekondadel. Need võiksid hõlmata nn humanitaarkoridori loomist, rohkemate viisade väljastamist humanitaarkaalutlustel, ümberasustamise kvootide suurendamist ja vastuvõtukeskuste rajamist transiidiriikides, mis menetlevad varjupaigataotlusi või tuvastavad ELi riikidesse seadusliku sisenemise kõlblikkust (1). Sealjuures võiks väga kasulik olla kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus; |
| --- | --- |

24.

innustab jõupingutusi käsitleda ebaseadusliku rände ennetamise meetmeid ja luua turvalisi ja seaduslikke alternatiivseid teid Euroopasse tulemiseks, et vältida edasisi inimelude kaotusi ohtlikel teekondadel. Need võiksid hõlmata nn humanitaarkoridori loomist, rohkemate viisade väljastamist humanitaarkaalutlustel, ümberasustamise kvootide suurendamist ja vastuvõtukeskuste rajamist transiidiriikides, mis menetlevad varjupaigataotlusi või tuvastavad ELi riikidesse seadusliku sisenemise kõlblikkust (1). Sealjuures võiks väga kasulik olla kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus;

| 25. | toetab Vahemere rakkerühma (2), mis loodi 7.–8. oktoobri 2013. aasta justiits- ja siseküsimuste nõukogu järel, et anda Euroopa Liidu vastus olukorrale. Selle esmane eesmärk on määratleda asjakohased vahendid, et vältida Lampedusa rannikul toimunud traagiliste sündmuste kordumist ning välja töötada strateegilisem, terviklikum ja pikaajalisem lähenemisviis Vahemere piirkonna rändeolukorrale. Selles kontekstis tuletab Regioonide Komitee meelde oma tegevust ARLEMis ning eelkõige soovitusi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kohta rände haldamisel Vahemeremaades, mis esitati ARLEMi ECOTERi komisjoni poolt hiljuti vastuvõetud aruandes. |
| --- | --- |

25.

toetab Vahemere rakkerühma (2), mis loodi 7.–8. oktoobri 2013. aasta justiits- ja siseküsimuste nõukogu järel, et anda Euroopa Liidu vastus olukorrale. Selle esmane eesmärk on määratleda asjakohased vahendid, et vältida Lampedusa rannikul toimunud traagiliste sündmuste kordumist ning välja töötada strateegilisem, terviklikum ja pikaajalisem lähenemisviis Vahemere piirkonna rändeolukorrale. Selles kontekstis tuletab Regioonide Komitee meelde oma tegevust ARLEMis ning eelkõige soovitusi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kohta rände haldamisel Vahemeremaades, mis esitati ARLEMi ECOTERi komisjoni poolt hiljuti vastuvõetud aruandes.

| 26. | soovib rõhutada, et 27. augustil 2014 käivitatud operatsioon Frontex Plus, mis peaks asendama operatsiooni Mare Nostrum, ei hõlma praegu Mare Nostrumi raames elluviidavaid tegevusi. Mitmeaastases finantsraamistikus on Frontexi eelarvet vähendatud. Frontex Plus sõltub liikmesriikide panustest. Jättes kõrvale rahalised kaalutlused, tuleb märkida, et ka kahe operatsiooni laad on erinev – Mare Nostrum lähtub humanitaarsest lähenemisviisist, aga Frontexi eesmärk on reageerida esmajoones piirikontrolli küsimustele; |
| --- | --- |

26.

soovib rõhutada, et 27. augustil 2014 käivitatud operatsioon Frontex Plus, mis peaks asendama operatsiooni Mare Nostrum, ei hõlma praegu Mare Nostrumi raames elluviidavaid tegevusi. Mitmeaastases finantsraamistikus on Frontexi eelarvet vähendatud. Frontex Plus sõltub liikmesriikide panustest. Jättes kõrvale rahalised kaalutlused, tuleb märkida, et ka kahe operatsiooni laad on erinev – Mare Nostrum lähtub humanitaarsest lähenemisviisist, aga Frontexi eesmärk on reageerida esmajoones piirikontrolli küsimustele;

Silla loomine kolmandate riikidega kohalikul tasandil

| 27. | innustab jätkama kooskõlas ELi rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisiga dialoogi ja koostöö arendamist nende kolmandate riikidega, mis on rändevoogude päritolu- ja transiidiriigid. Selleks võib kasutada liikuvuspartnerluse vahendit ja piirkondlikke dialooge ja protsesse, nt Rabati protsess; |
| --- | --- |

27.

innustab jätkama kooskõlas ELi rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisiga dialoogi ja koostöö arendamist nende kolmandate riikidega, mis on rändevoogude päritolu- ja transiidiriigid. Selleks võib kasutada liikuvuspartnerluse vahendit ja piirkondlikke dialooge ja protsesse, nt Rabati protsess;

| 28. | toetab Frontexi jõupingutusi, mille eesmärk on jõuda operatiivkoostöö lepingute sõlmimiseni kolmandate riikidega piirikontrolli ja ebaseadusliku rände valdkonnas. See peaks suurendama asjaomaste kolmandate riikide isevastutust; |
| --- | --- |

28.

toetab Frontexi jõupingutusi, mille eesmärk on jõuda operatiivkoostöö lepingute sõlmimiseni kolmandate riikidega piirikontrolli ja ebaseadusliku rände valdkonnas. See peaks suurendama asjaomaste kolmandate riikide isevastutust;

| 29. | toetab eesistujariigi Itaalia käivitatud algatust luua sarnane dialoog Ida-Aafrika riikidega. Seadusliku rände edendamise eesmärk on aidata kaasa ELi majanduskasvu jõupingutustele ja ennetada sel viisil seaduslike rändekanalite võimalikku kuritarvitamist, mis võib tuua kaasa kogu ELi rändesüsteemi usaldusväärsuse kahjustamise; |
| --- | --- |

29.

toetab eesistujariigi Itaalia käivitatud algatust luua sarnane dialoog Ida-Aafrika riikidega. Seadusliku rände edendamise eesmärk on aidata kaasa ELi majanduskasvu jõupingutustele ja ennetada sel viisil seaduslike rändekanalite võimalikku kuritarvitamist, mis võib tuua kaasa kogu ELi rändesüsteemi usaldusväärsuse kahjustamise;

| 30. | rõhutab, et oluline on korduvrände kontseptsioon, mis võiks aidata tasakaalustada rände mõju nii päritolu- kui ka sihtpiirkondades, andes panuse mõlema arengusse. Seejuures on vajalik ka tõhus ja jätkusuutlik tagasisaatmispoliitika, milles austakse täielikult rändajate õigusi ja võetakse arvesse päritoluriigi konkreetseid iseärasusi. Selleks tuleb parandada praktilist koostööd kohalike omavalitsuste ja asjaomaste kolmandate riikide vahel, et luua kõige tõhusamad vabatahtliku tagasipöördumise süsteemid ja neid ergutada; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et oluline on korduvrände kontseptsioon, mis võiks aidata tasakaalustada rände mõju nii päritolu- kui ka sihtpiirkondades, andes panuse mõlema arengusse. Seejuures on vajalik ka tõhus ja jätkusuutlik tagasisaatmispoliitika, milles austakse täielikult rändajate õigusi ja võetakse arvesse päritoluriigi konkreetseid iseärasusi. Selleks tuleb parandada praktilist koostööd kohalike omavalitsuste ja asjaomaste kolmandate riikide vahel, et luua kõige tõhusamad vabatahtliku tagasipöördumise süsteemid ja neid ergutada;

| 31. | on seisukohal, et kõigi tasandite asutused peavad aktiivselt kaitsma ja tõhustama dialoogi ja koostööd kolmandate riikidega, et poliitilisel ja majanduslikul tasandil sihipäraselt toetada seaduslikke sisenemiskanaleid, samuti selleks, et ennetada ja käsitleda ebaseaduslikku sisserännet ja kõiki sellega seotud kuritegevuse vorme, parandades asjaomaste riikide pädevate asutuste institutsioonilist ja operatiivset suutlikkust; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et kõigi tasandite asutused peavad aktiivselt kaitsma ja tõhustama dialoogi ja koostööd kolmandate riikidega, et poliitilisel ja majanduslikul tasandil sihipäraselt toetada seaduslikke sisenemiskanaleid, samuti selleks, et ennetada ja käsitleda ebaseaduslikku sisserännet ja kõiki sellega seotud kuritegevuse vorme, parandades asjaomaste riikide pädevate asutuste institutsioonilist ja operatiivset suutlikkust;

| 32. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad täita oma rolli ühistes jõupingutustes ELi ja riigi tasandil ja kolmandate riikidega, et käsitleda ja ennetada ebaseaduslikku rännet meetmetega päritoluriikides (nt teabekampaaniad, teave ebaseadusliku piiriületuse ohtude kohta, ettevalmistavad meetmed inimeste integreerimiseks, koolitus, abi perekondade taasühinemisel, keelekursused ja kultuuridevahelise dialoogi meetmed) ja sihtriikides (nt kohaliku valikusüsteemi loomine vastavalt kohalikele vajadustele, vastuvõtu- ja toetusmeetmed jne). Samuti võivad nad aidata tuvastada ja kaitsta inimkaubanduse ohvreid ning aidata ebaseaduslikke rändajaid taasintegreerumisel, kui nad pöörduvad tagasi oma riiki. Samuti on kohaliku ja piirkondliku tasandi tõhusad seadusliku rände ja integratsioonimeetmed rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise vahend; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad täita oma rolli ühistes jõupingutustes ELi ja riigi tasandil ja kolmandate riikidega, et käsitleda ja ennetada ebaseaduslikku rännet meetmetega päritoluriikides (nt teabekampaaniad, teave ebaseadusliku piiriületuse ohtude kohta, ettevalmistavad meetmed inimeste integreerimiseks, koolitus, abi perekondade taasühinemisel, keelekursused ja kultuuridevahelise dialoogi meetmed) ja sihtriikides (nt kohaliku valikusüsteemi loomine vastavalt kohalikele vajadustele, vastuvõtu- ja toetusmeetmed jne). Samuti võivad nad aidata tuvastada ja kaitsta inimkaubanduse ohvreid ning aidata ebaseaduslikke rändajaid taasintegreerumisel, kui nad pöörduvad tagasi oma riiki. Samuti on kohaliku ja piirkondliku tasandi tõhusad seadusliku rände ja integratsioonimeetmed rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise vahend;

| 33. | on seisukohal, et pagulaste suurem ümberasustamine ELis peab olema lahutamatu osa ELi jõupingutustest toetada Vahemere lõuna- ja idaosa riike, mis võtavad vastu arvukalt pagulasi (3). Euroopa linnad ja piirkonnad on täitnud selles valdkonnas olulist rolli, edendades pagulaste integreerimist kohalikesse kogukondadesse ja astudes samme sotsiaalse ühtekuuluvuse süvendamiseks; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et pagulaste suurem ümberasustamine ELis peab olema lahutamatu osa ELi jõupingutustest toetada Vahemere lõuna- ja idaosa riike, mis võtavad vastu arvukalt pagulasi (3). Euroopa linnad ja piirkonnad on täitnud selles valdkonnas olulist rolli, edendades pagulaste integreerimist kohalikesse kogukondadesse ja astudes samme sotsiaalse ühtekuuluvuse süvendamiseks;

| 34. | nõuab rände- ja integratsioonipartnerluste edendamist päritolu-ja sihtriikide linnade ja piirkondade vahel, et suurendada koostööd ja vastastikust usaldust ning tagada sel viisil rände detsentraliseeritum haldamine. Regioonide Komitee kordab ka oma ettepanekut (4) kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kolmandate riikidega loodavate rände- ja integratsioonipartnerluste väljakujundamisse; |
| --- | --- |

34.

nõuab rände- ja integratsioonipartnerluste edendamist päritolu-ja sihtriikide linnade ja piirkondade vahel, et suurendada koostööd ja vastastikust usaldust ning tagada sel viisil rände detsentraliseeritum haldamine. Regioonide Komitee kordab ka oma ettepanekut (4) kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kolmandate riikidega loodavate rände- ja integratsioonipartnerluste väljakujundamisse;

Solidaarsus tuleb koos teadlikkusega: parimate tavade, andmete ja ühiste suuniste jagamine?

| 35. | rõhutab, et komisjoni teatises integratsiooni uuendatud Euroopa töökava kohta (5) nõuti enamate meetmete võtmist kohalikul tasandil, ning juhib tähelepanu vajadusele tõelise alt üles lähenemisviisi järele integratsioonipoliitika arendamisel; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et komisjoni teatises integratsiooni uuendatud Euroopa töökava kohta (5) nõuti enamate meetmete võtmist kohalikul tasandil, ning juhib tähelepanu vajadusele tõelise alt üles lähenemisviisi järele integratsioonipoliitika arendamisel;

| 36. | on seisukohal, et piirkondlikel omavalitsustel peaks olema olulisem roll rändepoliitika laiema konteksti loomisel; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et piirkondlikel omavalitsustel peaks olema olulisem roll rändepoliitika laiema konteksti loomisel;

| 37. | rõhutab vajadust tutvustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning liikmesriikide vahel parimaid tavasid varjupaigataotlejate ja pagulaste taotluste menetlemise, integratsioonimeetmete ja ebaseadusliku sisserändega toimetulemise kohta. Komitee võib aidata sellele protsessile kaasa, kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tõhusamalt rände- ja integratsioonipoliitika kujundamisse ja rakendamisse kooskõlas mitmetasandilise valitsemise ja subsidiaarsuse põhimõttega. Sellest võiks abi olla ka liikmesriikide ja piirkondade vaheliste erinevuste käsitlemisel küsimustes, mis on seotud varjupaigataotlejate, pagulaste või rändajate vastuvõtmise ja võõrustamise tingimustega; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust tutvustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning liikmesriikide vahel parimaid tavasid varjupaigataotlejate ja pagulaste taotluste menetlemise, integratsioonimeetmete ja ebaseadusliku sisserändega toimetulemise kohta. Komitee võib aidata sellele protsessile kaasa, kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tõhusamalt rände- ja integratsioonipoliitika kujundamisse ja rakendamisse kooskõlas mitmetasandilise valitsemise ja subsidiaarsuse põhimõttega. Sellest võiks abi olla ka liikmesriikide ja piirkondade vaheliste erinevuste käsitlemisel küsimustes, mis on seotud varjupaigataotlejate, pagulaste või rändajate vastuvõtmise ja võõrustamise tingimustega;

| 38. | soovitab, et suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet eu-LISA töötaks lähitulevikus välja rände ja kohalike omavalitsuste teemalise täieliku andmevahetuse süsteemi, võttes aluseks viisainfosüsteemi (VIS). Selline süsteem võiks olla väga kasulik oskusteabe jagamisel ning kogemuste ja heade tavade ühtekoondamisel elamumajanduse, varjupaigataotlejate ja pagulaste taotluste menetlemise, integratsioonimeetmete ning ebaseadusliku rändega tegelemise osas ja pakkuda praktilisi lahendusi solidaarsuse põhimõtte järgimise edendamiseks kohalike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

38.

soovitab, et suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet eu-LISA töötaks lähitulevikus välja rände ja kohalike omavalitsuste teemalise täieliku andmevahetuse süsteemi, võttes aluseks viisainfosüsteemi (VIS). Selline süsteem võiks olla väga kasulik oskusteabe jagamisel ning kogemuste ja heade tavade ühtekoondamisel elamumajanduse, varjupaigataotlejate ja pagulaste taotluste menetlemise, integratsioonimeetmete ning ebaseadusliku rändega tegelemise osas ja pakkuda praktilisi lahendusi solidaarsuse põhimõtte järgimise edendamiseks kohalike omavalitsuste vahel;

| 39. | teeb ettepaneku luua andmebaas, mis aitaks kaasa liikmesriikide vahelistele rändevoogude jälgimisele. See andmebaas võiks sisaldada teavet rändevoogude kohta lähteriikidest sihtriikidesse. Nende voogude tundmine lihtsustaks otsuste tegemist kohalikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

39.

teeb ettepaneku luua andmebaas, mis aitaks kaasa liikmesriikide vahelistele rändevoogude jälgimisele. See andmebaas võiks sisaldada teavet rändevoogude kohta lähteriikidest sihtriikidesse. Nende voogude tundmine lihtsustaks otsuste tegemist kohalikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil;

| 40. | on seisukohal, et koostööd ja solidaarsust lihtsustaks märkimisväärselt see, kui pakutaks rohkem praktilisi ja pragmaatilisi lahendusi. Püüdlustes määratleda peamisi probleeme ei tohi jätta tähelepanuta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjatundlikkust; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et koostööd ja solidaarsust lihtsustaks märkimisväärselt see, kui pakutaks rohkem praktilisi ja pragmaatilisi lahendusi. Püüdlustes määratleda peamisi probleeme ei tohi jätta tähelepanuta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjatundlikkust;

| 41. | on seisukohal, et EL peab kasutama iga võimalust, et teha koostööd institutsiooniliste partneritega ja edendada arutelu kõigis asjaomastes raamistikes. Sealjuures on väga olulised partnerid sellised organisatsioonid ja kogud nagu Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon ja Regioonide Komitee Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM); |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et EL peab kasutama iga võimalust, et teha koostööd institutsiooniliste partneritega ja edendada arutelu kõigis asjaomastes raamistikes. Sealjuures on väga olulised partnerid sellised organisatsioonid ja kogud nagu Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon ja Regioonide Komitee Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM);

| 42. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni järgmise, 2015. aasta oktoobris toimuva ministrite konverentsi keskmes on linnade võimalik panus rände haldamisse. Samuti pakub see suurepärase platvormi linnadevaheliseks globaalseks dialoogiks. Komitee soovib olla konverentsi kaasatud ja ootab võimalust anda oma panus aruteludesse. |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni järgmise, 2015. aasta oktoobris toimuva ministrite konverentsi keskmes on linnade võimalik panus rände haldamisse. Samuti pakub see suurepärase platvormi linnadevaheliseks globaalseks dialoogiks. Komitee soovib olla konverentsi kaasatud ja ootab võimalust anda oma panus aruteludesse.

Brüssel, 4. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni aruteludokument „Addressing Complex Migration Flows und Upholding the rights of Migrants along the Central Mediterranean Route” (21. oktoober 2013); teatis „Avatud ja turvalise Euroopa muutmine tõelisuseks”, COM(2014) 154 final, 11. märts 2014.

1

(2)  COM(2013) 869 final – SWD(2014) 173 final.

2

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/139937.pdf.

(3)  2007. aastal võtsid need riigid vastu 39 % kogu maailma pagulastest. Philippe Fargues (toimetaja), Euroopa-Vahemere piirkonna konsortsium (CARIM) „Mediterranean migration 2008–2009 report”, Robert Schuman Centre for Advanced Studies, European University Institute, 2009, http://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/11861/CARIM%20Migration_Report%202008-2009%20revised%20Oct09.pdf?sequence=3

3

(4)  Regioonide Komitee resolutsioon 2333/2014.

4

(5)  COM(2011) 455 final.

5

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/59

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa tugevama ühendatuse tähtsus, rõhuasetusega info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori suurel potentsiaalil majanduskasvu allikana”

(2015/C 019/13)

| Raportöör | Anne Karjalainen (FI/PES), Kerava linnavolikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör

Anne Karjalainen (FI/PES), Kerava linnavolikogu liige

I   EUROOPA TUGEVAMA ÜHENDATUSE (INTERCONNECTED EUROPE) TÄHTSUS

| 1. | Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Itaalia taotlusel koostab Regioonide Komitee hästi põhjendatud ettepanekuid selle kohta, kuidas ühendatud Euroopa abil kasutada ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektori loodavaid märkimisväärseid võimalusi majanduskasvu allikana ja uute töökohtade loojana eelkõige järgmise viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Itaalia taotlusel koostab Regioonide Komitee hästi põhjendatud ettepanekuid selle kohta, kuidas ühendatud Euroopa abil kasutada ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektori loodavaid märkimisväärseid võimalusi majanduskasvu allikana ja uute töökohtade loojana eelkõige järgmise viie aasta jooksul.

| 2. | Uue tööstusrevolutsiooni ajastul võib Euroopa kasutada digiteerimist sotsiaalse ja majandusliku arengu mootorina kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”. Oluline on aru saada, millist teenust tellija vajab, ja osata arendada sellele vastavat tehnoloogiat, ning mõista, et klient ei taha osta üksnes toodet, vaid pigem tootlikkust, tööohutust ja kliendi rahulolu. See kõik on saavutatav digiteerimise kasutamisega. Ringmajanduse, digiteerimise ja teenuste kujundamise abil sünnivad uued keskkonnahoidlikud töökohad (green jobs) ja uuendatakse traditsioonilist tööstust. Komisjoni uuringute kohaselt võiks aastaks 2020 Euroopa Liidu SKP digitaalse siseturu arengu hoogustamisega kasvada 4 %, ning avaliku sektori kulud võiksid riigiteenuste digiteerimisega väheneda 15–20 % (1). Isegi suure tööpuuduse ajal loob internet viis uut töökohta kahe kaotatud töökoha kohta. Digitaalarengu tegevuskava raames võetavate Euroopa ühiste meetmega võib pikas perspektiivis luua kõigis majandusharudes kokku hinnanguliselt koguni 3,8 miljonit uut töökohta. |
| --- | --- |

2.

Uue tööstusrevolutsiooni ajastul võib Euroopa kasutada digiteerimist sotsiaalse ja majandusliku arengu mootorina kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”. Oluline on aru saada, millist teenust tellija vajab, ja osata arendada sellele vastavat tehnoloogiat, ning mõista, et klient ei taha osta üksnes toodet, vaid pigem tootlikkust, tööohutust ja kliendi rahulolu. See kõik on saavutatav digiteerimise kasutamisega. Ringmajanduse, digiteerimise ja teenuste kujundamise abil sünnivad uued keskkonnahoidlikud töökohad (green jobs) ja uuendatakse traditsioonilist tööstust. Komisjoni uuringute kohaselt võiks aastaks 2020 Euroopa Liidu SKP digitaalse siseturu arengu hoogustamisega kasvada 4 %, ning avaliku sektori kulud võiksid riigiteenuste digiteerimisega väheneda 15–20 % (1). Isegi suure tööpuuduse ajal loob internet viis uut töökohta kahe kaotatud töökoha kohta. Digitaalarengu tegevuskava raames võetavate Euroopa ühiste meetmega võib pikas perspektiivis luua kõigis majandusharudes kokku hinnanguliselt koguni 3,8 miljonit uut töökohta.

| 3. | Euroopa suutlikkus luua digiteerimise abil majanduskasvu ja uusi töökohti ei ole aga igas mõttes piisav. Kodanike IKT oskusi tuleb arendada, kuna ligikaudu pooltel kodanikest on oskused kas tagasihoidlikud või puuduvad üldse. Kuna teenuste väljatöötamine toimub ülemaailmses tegevuskeskkonnas infotehnoloogiat kasutades, on oluline parandada Euroopa konkurentsipositsiooni teenuste pakkuja ja arendajana. Ka ettevõtted tegutsevad keerulises keskkonnas: maailma kümne juhtiva IKT ettevõtte seas ei ole käibe alusel ühtki Euroopa IKT ettevõtet. |
| --- | --- |

3.

Euroopa suutlikkus luua digiteerimise abil majanduskasvu ja uusi töökohti ei ole aga igas mõttes piisav. Kodanike IKT oskusi tuleb arendada, kuna ligikaudu pooltel kodanikest on oskused kas tagasihoidlikud või puuduvad üldse. Kuna teenuste väljatöötamine toimub ülemaailmses tegevuskeskkonnas infotehnoloogiat kasutades, on oluline parandada Euroopa konkurentsipositsiooni teenuste pakkuja ja arendajana. Ka ettevõtted tegutsevad keerulises keskkonnas: maailma kümne juhtiva IKT ettevõtte seas ei ole käibe alusel ühtki Euroopa IKT ettevõtet.

POLIITILISED SOOVITUSED: põhisõnumid

| — | Erinevate rahastamismehhanismide ning era- ja avaliku sektori vahel tuleb julgustada ja hästi kavandada sünergiaid, et rajada kvaliteetne ja taskukohane taristu, mis suudaks toetada pilvandmetöötlust, suurandmeid ja kiiret lairibaühendust. |
| --- | --- |

—

Erinevate rahastamismehhanismide ning era- ja avaliku sektori vahel tuleb julgustada ja hästi kavandada sünergiaid, et rajada kvaliteetne ja taskukohane taristu, mis suudaks toetada pilvandmetöötlust, suurandmeid ja kiiret lairibaühendust.

| — | Euroopa Liidu, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peaksid seadma prioriteediks inimestele digitaalsete ja ettevõtlusalaste oskuste pakkumise, mis võimaldaks neil täielikult ära kasutada uusi tehnoloogiaid, analüüsida suurandmeid, mõista küberjulgeoleku küsimusi, suurendada oma tööalast konkurentsivõimet ja luua uusi ärivõimalusi. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peaksid seadma prioriteediks inimestele digitaalsete ja ettevõtlusalaste oskuste pakkumise, mis võimaldaks neil täielikult ära kasutada uusi tehnoloogiaid, analüüsida suurandmeid, mõista küberjulgeoleku küsimusi, suurendada oma tööalast konkurentsivõimet ja luua uusi ärivõimalusi.

| — | Euroopa Liidu, riiklike ja riigi tasandist allapoole jäävate ametiasutuste eesmärk peaks olema paindliku õigusraamistiku loomine, mis vähendaks IKT ettevõtete loomise ja käitamise kulusid ning lihtsustaks seda, võimaldades samas kergesti ligi pääseda rahastamisele ja edendades innovatsiooni, sh hindamis- ja hüvitamismeetmeid. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu, riiklike ja riigi tasandist allapoole jäävate ametiasutuste eesmärk peaks olema paindliku õigusraamistiku loomine, mis vähendaks IKT ettevõtete loomise ja käitamise kulusid ning lihtsustaks seda, võimaldades samas kergesti ligi pääseda rahastamisele ja edendades innovatsiooni, sh hindamis- ja hüvitamismeetmeid.

| — | Kõigi digitaalse ühtse turu lõpuleviimiseks vajalike tulevaste õigusaktide koostamisel tuleks arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerolli ja potentsiaali kodanike digitaalsel koolitamisel, digitaalse taristu loomisel ja haldamisel – sageli piiriüleses või piirkondadevahelises koostöös –, innovatsiooni- ja ettevõtluse vaimus toimuvas avastamisprotsessis ning e-valitsuse rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Kõigi digitaalse ühtse turu lõpuleviimiseks vajalike tulevaste õigusaktide koostamisel tuleks arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerolli ja potentsiaali kodanike digitaalsel koolitamisel, digitaalse taristu loomisel ja haldamisel – sageli piiriüleses või piirkondadevahelises koostöös –, innovatsiooni- ja ettevõtluse vaimus toimuvas avastamisprotsessis ning e-valitsuse rakendamisel.

II   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 4. | tervitab elektroonilise side siseturu meetmete ettepanekuid, mille abil kiirendatakse majanduse kõigi sektorite dünaamilist ja jätkusuutlikku kasvu ja uute töökohtade loomist, mis tagab ka tarbijakaitse kõrge taseme. Kõigi digitaalse ühtse turu lõpuleviimiseks vajalike tulevaste õigusaktide koostamisel tuleks arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerolli ja potentsiaali e-valitsuse rakendamisel; |
| --- | --- |

4.

tervitab elektroonilise side siseturu meetmete ettepanekuid, mille abil kiirendatakse majanduse kõigi sektorite dünaamilist ja jätkusuutlikku kasvu ja uute töökohtade loomist, mis tagab ka tarbijakaitse kõrge taseme. Kõigi digitaalse ühtse turu lõpuleviimiseks vajalike tulevaste õigusaktide koostamisel tuleks arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerolli ja potentsiaali e-valitsuse rakendamisel;

| 5. | märgib, et juhtalgatustel, sh digitaalarengu tegevuskaval on majanduskasvu vahendina keskne roll. Juhtalgatused peaksid olema hoob, mille abil tõhustada poliitika koordineerimist kõigil valitsustasanditel, pidades silmas strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, ning neid tuleks kasutada olulise tähtsusega dokumentides. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitused peaksid samuti jätkama juhtalgatuste kasutamist võrdlusraamistikuna, mitte ainult oma poliitika kavandamisel, vaid ka suhtlemisel kõrgemate valitsustasandite ja teiste sidusrühmadega. Lisaks võiks kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel (ja avaliku sektori asutustel, nt raamatukogud, haiglad ja koolid) olla suurem roll programmi „Horisont 2020” tulemuste levitamisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

5.

märgib, et juhtalgatustel, sh digitaalarengu tegevuskaval on majanduskasvu vahendina keskne roll. Juhtalgatused peaksid olema hoob, mille abil tõhustada poliitika koordineerimist kõigil valitsustasanditel, pidades silmas strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, ning neid tuleks kasutada olulise tähtsusega dokumentides. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitused peaksid samuti jätkama juhtalgatuste kasutamist võrdlusraamistikuna, mitte ainult oma poliitika kavandamisel, vaid ka suhtlemisel kõrgemate valitsustasandite ja teiste sidusrühmadega. Lisaks võiks kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel (ja avaliku sektori asutustel, nt raamatukogud, haiglad ja koolid) olla suurem roll programmi „Horisont 2020” tulemuste levitamisel ja kasutamisel;

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et osalise optimeerimisega ei saavutata majanduskasvu ega looda töökohti, pigem on vaja terviklikku mõtteviisi, juhtimist ja meetmeid. Näiteks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad oma töös paremini digiteerimist kasutada, kui nende eelarvepraktika ja näitajad eeldavad head kogutulemust ja innustavad valdkondadevahelist koostööd. Et oleks võimalik välja töötada uued innovatiivsed haldusmenetlused, on komitee arvates oluline, et valitseks hea tasakaal riigiasutuste rolli ja innovatiivse uue arendamise vahel. Häid kogemusi on saadud katserahastamisest, mille abil kas ennetatakse probleeme või arendatakse ja katsetatakse uusi ühiskondlikke innovatsioone; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et osalise optimeerimisega ei saavutata majanduskasvu ega looda töökohti, pigem on vaja terviklikku mõtteviisi, juhtimist ja meetmeid. Näiteks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad oma töös paremini digiteerimist kasutada, kui nende eelarvepraktika ja näitajad eeldavad head kogutulemust ja innustavad valdkondadevahelist koostööd. Et oleks võimalik välja töötada uued innovatiivsed haldusmenetlused, on komitee arvates oluline, et valitseks hea tasakaal riigiasutuste rolli ja innovatiivse uue arendamise vahel. Häid kogemusi on saadud katserahastamisest, mille abil kas ennetatakse probleeme või arendatakse ja katsetatakse uusi ühiskondlikke innovatsioone;

| 7. | innustab ühendama alt-üles suunduvad (bottom up) meetmed ja ülalt-alla (top down) suunduva strateegilise juhtimise. Kohalikud ja piirkondlikud osalejad on liikumapanev jõud digiteerimise arendamisel ja kasutamisel. Kohalikud ja piirkondlikud otsuselangetajad, töötajad ja elanikud on seda võimaldav ressurss eeldusel, et neil on vajalikud teadmised ja oskused ning positiivne suhtumine digiteerimisse. Kohalikud ja piirkondlikud osalejad vastutavad nende teadmiste ja oskuste tagamise eest. Kohalik ja piirkondlik tasand peaks jälgima oma arengut, et kohalikud ja piirkondlikud osalejad ei muutuks omaenda arengu takistajaks; |
| --- | --- |

7.

innustab ühendama alt-üles suunduvad (bottom up) meetmed ja ülalt-alla (top down) suunduva strateegilise juhtimise. Kohalikud ja piirkondlikud osalejad on liikumapanev jõud digiteerimise arendamisel ja kasutamisel. Kohalikud ja piirkondlikud otsuselangetajad, töötajad ja elanikud on seda võimaldav ressurss eeldusel, et neil on vajalikud teadmised ja oskused ning positiivne suhtumine digiteerimisse. Kohalikud ja piirkondlikud osalejad vastutavad nende teadmiste ja oskuste tagamise eest. Kohalik ja piirkondlik tasand peaks jälgima oma arengut, et kohalikud ja piirkondlikud osalejad ei muutuks omaenda arengu takistajaks;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et kodanike Euroopas võimaldab digiteerimine kodanikel võrgustikke moodustada ja kontakte hoida, nii et nad saavad arutleda, üksteiselt õppida, ühistele seisukohtadele jõuda, mõjutades oma soovide ja eesmärkidega otsustusprotsessi ja Euroopa ühise identiteedi tugevnemist. Uued töökohad põhinevad turgudel ja turge luuakse hõlpsamalt, kui Euroopa digitaalne identiteet on tugev ja kodanikud soovivad kasutada digiteerimist ja lausa nõuavad uusi digitaalseid lahendusi; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et kodanike Euroopas võimaldab digiteerimine kodanikel võrgustikke moodustada ja kontakte hoida, nii et nad saavad arutleda, üksteiselt õppida, ühistele seisukohtadele jõuda, mõjutades oma soovide ja eesmärkidega otsustusprotsessi ja Euroopa ühise identiteedi tugevnemist. Uued töökohad põhinevad turgudel ja turge luuakse hõlpsamalt, kui Euroopa digitaalne identiteet on tugev ja kodanikud soovivad kasutada digiteerimist ja lausa nõuavad uusi digitaalseid lahendusi;

| 9. | märgib, et töömeetodeid muutes on digiteerimine muutnud mõned töökohad vältimatult üleliigseks, mis eeldab ettevõtetelt ja avalikult sektorilt suutlikkust uueneda ja kasutada hästi koolitatud tööjõudu suurema lisaväärtuse loomiseks. Digiteerimine võimaldab kodanikel ka mikroettevõtluse abil elatist teenida. Lisaks tuleks digiteerimise abil püüelda kasvuettevõtluse poole, kuna see võimaldab tooteid ja teenuseid toota ja vahendada ajast ja asukohast sõltumata. Ka äärepoolseimates piirkondades tegutsejatel on samad võimalused digiteerimisest kasu saada; |
| --- | --- |

9.

märgib, et töömeetodeid muutes on digiteerimine muutnud mõned töökohad vältimatult üleliigseks, mis eeldab ettevõtetelt ja avalikult sektorilt suutlikkust uueneda ja kasutada hästi koolitatud tööjõudu suurema lisaväärtuse loomiseks. Digiteerimine võimaldab kodanikel ka mikroettevõtluse abil elatist teenida. Lisaks tuleks digiteerimise abil püüelda kasvuettevõtluse poole, kuna see võimaldab tooteid ja teenuseid toota ja vahendada ajast ja asukohast sõltumata. Ka äärepoolseimates piirkondades tegutsejatel on samad võimalused digiteerimisest kasu saada;

| 10. | rõhutab, et Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil on vaja kasvustrateegiat, milles võetakse arvesse digitaalarengu tegevuskava loodavaid võimalusi, et toetada senisest paremate ja kindlamate töökohtade loomist eelkõige noortele. Vastutus tööalase konkurentsivõime eest ei lasu ainult üksikisikul. Sellesse peaksid olema kaasatud kõik sidusrühmad – ettevõtted, kõrgkoolid, õppeasutused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja noored; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil on vaja kasvustrateegiat, milles võetakse arvesse digitaalarengu tegevuskava loodavaid võimalusi, et toetada senisest paremate ja kindlamate töökohtade loomist eelkõige noortele. Vastutus tööalase konkurentsivõime eest ei lasu ainult üksikisikul. Sellesse peaksid olema kaasatud kõik sidusrühmad – ettevõtted, kõrgkoolid, õppeasutused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja noored;

| 11. | tõdeb, et loodusvarade piisavus ja süsinikujalajälje vähendamine on säästva arengu seisukohalt kesksed tegurid. Euroopa majanduskasvu aluseks peaks seega olema miski muu kui tarbekaupade tootmise suurendamine. Tooted ja teenused, mida on võimalik toota ja pakkuda digitaalselt, võivad luua kasvu, mis koormab vähem loodusvarasid (2); |
| --- | --- |

11.

tõdeb, et loodusvarade piisavus ja süsinikujalajälje vähendamine on säästva arengu seisukohalt kesksed tegurid. Euroopa majanduskasvu aluseks peaks seega olema miski muu kui tarbekaupade tootmise suurendamine. Tooted ja teenused, mida on võimalik toota ja pakkuda digitaalselt, võivad luua kasvu, mis koormab vähem loodusvarasid (2);

| 12. | innustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi selgitama välja võimalused avaliku sektori vara, eelkõige hoonestatud keskkonna ja ehitiste elutsükli jätkusuutlikkuse parandamiseks IKT, teabe modelleerimise ning avaliku ja erasektori partnerlusele tugineva tegevuskultuuri abil; |
| --- | --- |

12.

innustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi selgitama välja võimalused avaliku sektori vara, eelkõige hoonestatud keskkonna ja ehitiste elutsükli jätkusuutlikkuse parandamiseks IKT, teabe modelleerimise ning avaliku ja erasektori partnerlusele tugineva tegevuskultuuri abil;

| 13. | rõhutab, et tehnoloogiapõhise tootearenduse kõrval tuleks tähelepanu pöörata ka inimkesksete (human centric) meetodite, teenuste ja toodete arendamisele, sh tarbija-/kasutajakeskne kavandamine (user centric design), eri osapoolte ühine arendustöö (co-creation) ja kiire katseperiood (rapid piloting). Regioonide Komitee toetab Euroopa ühendamise rahastut (Connecting Europe Facility), mille abil on võimalik arendada uut digitaalsete avalike teenuste taristut ja mis võimaldab eri piirkondade probleemid ja Euroopa eri paigust pärinevad lahendusettepanekud paremini vastavusse viia. Kõnealuste meetmega tagatakse, et digitaalsed tooted vastavad paremini ja kiiremini turu, sh avaliku sektori reaalsetele vajadustele ning et paraneb Euroopa toodete ja ettevõtete konkurentsivõime; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et tehnoloogiapõhise tootearenduse kõrval tuleks tähelepanu pöörata ka inimkesksete (human centric) meetodite, teenuste ja toodete arendamisele, sh tarbija-/kasutajakeskne kavandamine (user centric design), eri osapoolte ühine arendustöö (co-creation) ja kiire katseperiood (rapid piloting). Regioonide Komitee toetab Euroopa ühendamise rahastut (Connecting Europe Facility), mille abil on võimalik arendada uut digitaalsete avalike teenuste taristut ja mis võimaldab eri piirkondade probleemid ja Euroopa eri paigust pärinevad lahendusettepanekud paremini vastavusse viia. Kõnealuste meetmega tagatakse, et digitaalsed tooted vastavad paremini ja kiiremini turu, sh avaliku sektori reaalsetele vajadustele ning et paraneb Euroopa toodete ja ettevõtete konkurentsivõime;

| 14. | innustab välja selgitama, kas IKT ja äritegevuse vahelise lõhe saab ületada infosüsteemi teenuste haldamisega tervikarhitektuuri kaudu, see tähendab mitte ainult teabe ja sisu juhtimise, vaid tervikliku lähenemisviisi kaudu. Tervikarhitektuuri mudeli võti on kohandada soovitav teabe- ja tehnoloogiakeskkond hästi hallatud ja süsteemsel viisil sisulise tegevuse strateegilistele ja tegevuslikele vajadustele; |
| --- | --- |

14.

innustab välja selgitama, kas IKT ja äritegevuse vahelise lõhe saab ületada infosüsteemi teenuste haldamisega tervikarhitektuuri kaudu, see tähendab mitte ainult teabe ja sisu juhtimise, vaid tervikliku lähenemisviisi kaudu. Tervikarhitektuuri mudeli võti on kohandada soovitav teabe- ja tehnoloogiakeskkond hästi hallatud ja süsteemsel viisil sisulise tegevuse strateegilistele ja tegevuslikele vajadustele;

| 15. | märgib sellega seoses, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll võrdse juurdepääsu tagamisel taskukohase hinnaga lairibaühendusele piirkondades, kus turumehhanismid seda tagada ei suuda, ning ärgitab käsitlema digitaalse juurdepääsu projekte hõredalt asutatud maapiirkondades üldist majandushuvi pakkuvate teenustena (3); |
| --- | --- |

15.

märgib sellega seoses, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll võrdse juurdepääsu tagamisel taskukohase hinnaga lairibaühendusele piirkondades, kus turumehhanismid seda tagada ei suuda, ning ärgitab käsitlema digitaalse juurdepääsu projekte hõredalt asutatud maapiirkondades üldist majandushuvi pakkuvate teenustena (3);

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et IKT kasutamisega innovatsioonitegevuses on võimalik vastata kesksetele sotsiaalmajanduslikele väljakutsetele. Regioonide Komitee teeb ettepanku luua uus poliitikaraamistik, mille abil innustab Euroopa Liit IKT-põhise äritegevuse suunamist suurte ühiskondlike probleemide (nt kliimamuutused, energialahendused ja vananev ühiskond) lahendamisele. Regioonide Komitee on teadlik, et Euroopa innovatsioonipartnerluse (European Innovation Partnership) lipulaeva keskmes on aktiivsena ja tervena vananemine (Active and Healthy Aging) ning innustab arendama elektroonilisi teenuseid aktiivsena vananemise toetamiseks (digital active aging). Vananeva rahvastiku tervist ja sotsiaalseid suhteid edendavatesse elektroonilistesse teenustesse panustamisel võib Euroopast saada valdkonna teerajaja, kes loob aluse uuele ülemaailmsele eksporditurule. Samal ajal võiks Euroopa kergendada vananemisega kaasnevat kulukoormust; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et IKT kasutamisega innovatsioonitegevuses on võimalik vastata kesksetele sotsiaalmajanduslikele väljakutsetele. Regioonide Komitee teeb ettepanku luua uus poliitikaraamistik, mille abil innustab Euroopa Liit IKT-põhise äritegevuse suunamist suurte ühiskondlike probleemide (nt kliimamuutused, energialahendused ja vananev ühiskond) lahendamisele. Regioonide Komitee on teadlik, et Euroopa innovatsioonipartnerluse (European Innovation Partnership) lipulaeva keskmes on aktiivsena ja tervena vananemine (Active and Healthy Aging) ning innustab arendama elektroonilisi teenuseid aktiivsena vananemise toetamiseks (digital active aging). Vananeva rahvastiku tervist ja sotsiaalseid suhteid edendavatesse elektroonilistesse teenustesse panustamisel võib Euroopast saada valdkonna teerajaja, kes loob aluse uuele ülemaailmsele eksporditurule. Samal ajal võiks Euroopa kergendada vananemisega kaasnevat kulukoormust;

| 17. | näeb võimalust majanduskasvu ja töökohtade loomiseks, ühendades uuel innovatiivsel viisil digiteerimise ja Euroopa traditsioonilised tugevad sektorid, nagu turism ja kultuur. Näiteks võivad teenuste pakkujad ja kasutajad kohtuda üksteisega uute innovatiivsete digiplatvormide ja lähenemisviiside kaudu. Kohalikud ja piirkondlikud osalejad võivad aidata turismi- ja kultuuriteenuste pakkujatel leida vastavaid teenusepakkujaid Euroopa muudes piirkondades, nii et nad saavad võrgustikke luua ja ühiselt nähtavust suurendada digitaalseid lahendusi kasutades. Turismi- ja kultuuriteenuste tarbijad saavad seega kasutada ja toota sisu ühisloome (crowd sourcing) kaudu. Avaliku teabe hoidlad, nagu muuseumide, arhiivide ja raamatukogude digitaalsed ressursid, võivad toimida uute turismi- ja kultuuriteenuste allikana; |
| --- | --- |

17.

näeb võimalust majanduskasvu ja töökohtade loomiseks, ühendades uuel innovatiivsel viisil digiteerimise ja Euroopa traditsioonilised tugevad sektorid, nagu turism ja kultuur. Näiteks võivad teenuste pakkujad ja kasutajad kohtuda üksteisega uute innovatiivsete digiplatvormide ja lähenemisviiside kaudu. Kohalikud ja piirkondlikud osalejad võivad aidata turismi- ja kultuuriteenuste pakkujatel leida vastavaid teenusepakkujaid Euroopa muudes piirkondades, nii et nad saavad võrgustikke luua ja ühiselt nähtavust suurendada digitaalseid lahendusi kasutades. Turismi- ja kultuuriteenuste tarbijad saavad seega kasutada ja toota sisu ühisloome (crowd sourcing) kaudu. Avaliku teabe hoidlad, nagu muuseumide, arhiivide ja raamatukogude digitaalsed ressursid, võivad toimida uute turismi- ja kultuuriteenuste allikana;

| 18. | soovitab digiteerimise edendamiseks kasutusele võtta üksteist täiendavad ärimudelid, mille abil võivad näiteks sotsiaalsed ettevõtted ja kolmanda sektori osapooled toota teenuseid seal, kuhu avalik sektor ei ulatu ja kus erasektor veel ärivõimalusi ei näe; |
| --- | --- |

18.

soovitab digiteerimise edendamiseks kasutusele võtta üksteist täiendavad ärimudelid, mille abil võivad näiteks sotsiaalsed ettevõtted ja kolmanda sektori osapooled toota teenuseid seal, kuhu avalik sektor ei ulatu ja kus erasektor veel ärivõimalusi ei näe;

| 19. | juhib tähelepanu järeldusele, et investeeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse võivad edendada piirkondlikku majanduskasvu rohkem kui muud kapitaliinvesteeringud ja soovitab seetõttu seada prioriteediks digitaalse ühtse turu lõpuleviimise aastaks 2015 ning investeerimisvajaduste määratlemise telekommunikatsiooni taristus, kasutades täielikult ära ELi struktuurifonde, lihtsustades avaliku ja erasektori investeeringute sobiva vahekorra leidmist, kasutades teisi finantsvahendeid (nt Euroopa Investeerimispank) ja kehtestades asjakohase õigusraamistiku. Väga hõredalt asustatud piirkondi võiks toetada erainvesteeringutega taristusse, samas kui muudel piirkondadel peaks olema juurdepääs avaliku sektori rahastamisele oma taristu toetamiseks; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu järeldusele, et investeeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse võivad edendada piirkondlikku majanduskasvu rohkem kui muud kapitaliinvesteeringud ja soovitab seetõttu seada prioriteediks digitaalse ühtse turu lõpuleviimise aastaks 2015 ning investeerimisvajaduste määratlemise telekommunikatsiooni taristus, kasutades täielikult ära ELi struktuurifonde, lihtsustades avaliku ja erasektori investeeringute sobiva vahekorra leidmist, kasutades teisi finantsvahendeid (nt Euroopa Investeerimispank) ja kehtestades asjakohase õigusraamistiku. Väga hõredalt asustatud piirkondi võiks toetada erainvesteeringutega taristusse, samas kui muudel piirkondadel peaks olema juurdepääs avaliku sektori rahastamisele oma taristu toetamiseks;

| 20. | tervitab komisjoni ühendatud kogukondade algatust (Connected Communities), mille eesmärk on anda omavalitsusüksustele, kohalike lairibapartnerluste osapooltele ja operaatoritele juhiseid selle kohta, kuidas nad saavad taotleda rahastamist ja arendada konkreetseteks vajadusteks kohandatud ärimudeleid, et pakkuda oma kogukonnale kiiret lairibaühendust. Regioonide Komitee innustab kohalikke ja piirkondlikke osalejaid kasutama lairibaühenduste rahastamiseks ettenähtud Euroopa Liidu uusi vahendeid ja toetusi; |
| --- | --- |

20.

tervitab komisjoni ühendatud kogukondade algatust (Connected Communities), mille eesmärk on anda omavalitsusüksustele, kohalike lairibapartnerluste osapooltele ja operaatoritele juhiseid selle kohta, kuidas nad saavad taotleda rahastamist ja arendada konkreetseteks vajadusteks kohandatud ärimudeleid, et pakkuda oma kogukonnale kiiret lairibaühendust. Regioonide Komitee innustab kohalikke ja piirkondlikke osalejaid kasutama lairibaühenduste rahastamiseks ettenähtud Euroopa Liidu uusi vahendeid ja toetusi;

| 21. | on seisukohal, et kiirete võrkude saadavus, kasutuselevõtt ja kulutuste vähendamine loovad töökohti Euroopa ettevõtetes, kiirendavad ajakohaste teenuste väljatöötamist, edendavad e-kaubandust ja pakuvad ärivõimalusi asjade interneti (IoT – Internet of Things) ja masinatevahelise teabevahetuse (M2M – Machine-to-Machine) valdkonnas. Komitee on mures suundumuse pärast, mille puhul järgmise põlvkonna tehnoloogia (pilvandmetöötlus, 3D-printimine, e-tervis, e-valitsus, arukad linnad, meelelahutusteenused, virtuaalne kohalolek, suurandmed (big data), autode ühendamine võrku jne) eeldab veelgi suuremat ribalaiust ja tõrgeteta teenust kõikjal Euroopas ja nende elluviimiseks väljatöötatud ärimudelid suurendavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kulukoormust rohkem kui nad kanda suudavad. Komitee peab oluliseks, et lairibaprojektide kogukulude struktuuris võetakse lisaks käivitamiskuludele arvesse muu hulgas tehnoloogia kiirest arengust tulenevaid eelseisvaid kulutusi; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et kiirete võrkude saadavus, kasutuselevõtt ja kulutuste vähendamine loovad töökohti Euroopa ettevõtetes, kiirendavad ajakohaste teenuste väljatöötamist, edendavad e-kaubandust ja pakuvad ärivõimalusi asjade interneti (IoT – Internet of Things) ja masinatevahelise teabevahetuse (M2M – Machine-to-Machine) valdkonnas. Komitee on mures suundumuse pärast, mille puhul järgmise põlvkonna tehnoloogia (pilvandmetöötlus, 3D-printimine, e-tervis, e-valitsus, arukad linnad, meelelahutusteenused, virtuaalne kohalolek, suurandmed (big data), autode ühendamine võrku jne) eeldab veelgi suuremat ribalaiust ja tõrgeteta teenust kõikjal Euroopas ja nende elluviimiseks väljatöötatud ärimudelid suurendavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kulukoormust rohkem kui nad kanda suudavad. Komitee peab oluliseks, et lairibaprojektide kogukulude struktuuris võetakse lisaks käivitamiskuludele arvesse muu hulgas tehnoloogia kiirest arengust tulenevaid eelseisvaid kulutusi;

| 22. | märgib, et arukaid linnu ja kogukondi (Smart Cities and Communities) käsitlev Euroopa innovatsioonipartnerlus (4) on platvorm, millega edendatakse tõhusalt digiteerimisel põhinevat jätkusuutlikku majanduskasvu. Tõhusaks toimimiseks vajavad ka tootearendus ja katseplatvormid hästi toimivat innovatsiooni- ja äriökosüsteemi. Ühendatud arukate linnade koostöö võimaldab kohalikel ja piirkondlikel osalejatel kõige tõhusamalt edendada ettevõtetes sündinud lahenduste laiendamist ja ergutada nii ettevõtete konkurentsivõimet ülemaailmses tegevuskeskkonnas; |
| --- | --- |

22.

märgib, et arukaid linnu ja kogukondi (Smart Cities and Communities) käsitlev Euroopa innovatsioonipartnerlus (4) on platvorm, millega edendatakse tõhusalt digiteerimisel põhinevat jätkusuutlikku majanduskasvu. Tõhusaks toimimiseks vajavad ka tootearendus ja katseplatvormid hästi toimivat innovatsiooni- ja äriökosüsteemi. Ühendatud arukate linnade koostöö võimaldab kohalikel ja piirkondlikel osalejatel kõige tõhusamalt edendada ettevõtetes sündinud lahenduste laiendamist ja ergutada nii ettevõtete konkurentsivõimet ülemaailmses tegevuskeskkonnas;

| 23. | teeb ettepaneku, et aruka spetsialiseerumise strateegiate (RIS3) koostamisel kasutaksid piirkonnad nende valitud spetsialiseerumisstrateegias digiteerimist, et luua enam lisaväärtust ja seeläbi kiiremat kasvu piirkonnas. Regioonide Komitee julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi looma innovatiivseid ja ettevõtluse vaimus toimuvaid avastamisprotsesse ja juhtimismehhanisme, et optimeerida sünergiaid erinevate avaliku ja erasektori rahastamismehhanismide vahel, juhtida sünergiaid erinevate piirkondlike ja kohalike projektiportfellide seas ja asetada rõhk Euroopa partnerluste arendamisele programmide „Horisont 2020”, INTERREG ning makropiirkondade jms kaudu; |
| --- | --- |

23.

teeb ettepaneku, et aruka spetsialiseerumise strateegiate (RIS3) koostamisel kasutaksid piirkonnad nende valitud spetsialiseerumisstrateegias digiteerimist, et luua enam lisaväärtust ja seeläbi kiiremat kasvu piirkonnas. Regioonide Komitee julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi looma innovatiivseid ja ettevõtluse vaimus toimuvaid avastamisprotsesse ja juhtimismehhanisme, et optimeerida sünergiaid erinevate avaliku ja erasektori rahastamismehhanismide vahel, juhtida sünergiaid erinevate piirkondlike ja kohalike projektiportfellide seas ja asetada rõhk Euroopa partnerluste arendamisele programmide „Horisont 2020”, INTERREG ning makropiirkondade jms kaudu;

| 24. | kutsub komisjoni üles võtma viivitamatult meetmeid tagamaks, et piirkonnad saavad selgeid juhiseid selle kohta, kuidas rakendada RIS3 strateegiaid mitmest fondist rahastatavate, laiaulatuslike suurprojektide ja projektiportfellide kaudu, mida tavapäraste üksikute projektide juhtimise asemel hallatakse sünergilise koostöö korraldamisega. Selles töökultuuri arengus on võtmeroll digitaalsetel projektijuhtimisvahenditel ja virtuaalsetel tegevuskeskkondadel; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles võtma viivitamatult meetmeid tagamaks, et piirkonnad saavad selgeid juhiseid selle kohta, kuidas rakendada RIS3 strateegiaid mitmest fondist rahastatavate, laiaulatuslike suurprojektide ja projektiportfellide kaudu, mida tavapäraste üksikute projektide juhtimise asemel hallatakse sünergilise koostöö korraldamisega. Selles töökultuuri arengus on võtmeroll digitaalsetel projektijuhtimisvahenditel ja virtuaalsetel tegevuskeskkondadel;

| 25. | tõdeb, et on varem toetanud seisukohta, et „nii raamprogrammis Horisont 2020 kui ka struktuurifondides rakendatakse vahendeid, millega luuakse ühendus teadusuuringute, innovatsiooni ja aruka spetsialiseerumise strateegiate vahel, et luua objektiivsed näitajad tipptaseme saavutamise astmestiku ja Euroopa Teadusruumi loomise kohta” (5). Lisaks teeb komitee ettepaneku, et väljatöötatud näitajaid kohaldataks avaliku sektori vahenditega elluviidud teadusprojektide kasu hindamisel. Hinnangutes tuleks keskenduda tulemustele ja mõjudele, näiteks kasu kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, uued ärivõimalused ja töökohtade loomine, teenuste tootmise ülesehituse, toimivuse, kasutatavuse või tõhususe parandamine, toodete ja teenuste üldine kvaliteet või panus innovatsioonisüsteemidesse üldiselt; |
| --- | --- |

25.

tõdeb, et on varem toetanud seisukohta, et „nii raamprogrammis Horisont 2020 kui ka struktuurifondides rakendatakse vahendeid, millega luuakse ühendus teadusuuringute, innovatsiooni ja aruka spetsialiseerumise strateegiate vahel, et luua objektiivsed näitajad tipptaseme saavutamise astmestiku ja Euroopa Teadusruumi loomise kohta” (5). Lisaks teeb komitee ettepaneku, et väljatöötatud näitajaid kohaldataks avaliku sektori vahenditega elluviidud teadusprojektide kasu hindamisel. Hinnangutes tuleks keskenduda tulemustele ja mõjudele, näiteks kasu kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, uued ärivõimalused ja töökohtade loomine, teenuste tootmise ülesehituse, toimivuse, kasutatavuse või tõhususe parandamine, toodete ja teenuste üldine kvaliteet või panus innovatsioonisüsteemidesse üldiselt;

| 26. | on rõhutanud varasemates arvamustes innovatiivsete avalike hangete aktiivset kasutamist ja menetluste lihtsustamist. Komitee innustab kohalikke ja piirkondlikke ametnikke kohaldama neid põhimõtteid digitaalsete lahenduste levitamise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

26.

on rõhutanud varasemates arvamustes innovatiivsete avalike hangete aktiivset kasutamist ja menetluste lihtsustamist. Komitee innustab kohalikke ja piirkondlikke ametnikke kohaldama neid põhimõtteid digitaalsete lahenduste levitamise kiirendamiseks;

| 27. | märgib, et Euroopa siseturu toimivuse ja digitaalmajanduse konkurentsivõime seisukohalt on keskse tähtsusega, et digitaalsete otsuste ümber koondatakse väärtusvõrgustiku osapooled, sh sisutootjad, turustajad, jaotuskanalid, e-kaubandus, tarkvaraettevõtjad, telekommunikatsioonivõrgu operaatorid ja rahastajad ning teadus- ja innovatsioonitegevuse, haridusvaldkonna ja intellektuaalomandi õiguse asjatundjad. Regioonide Komitee teeb ettepaneku, et kohalikud ja piirkondlikud osalejad võtaksid jõulisema rolli üleeuroopaliste ja piirkondadevaheliste väärtusvõrgustike koondamisel ja haldamisel; |
| --- | --- |

27.

märgib, et Euroopa siseturu toimivuse ja digitaalmajanduse konkurentsivõime seisukohalt on keskse tähtsusega, et digitaalsete otsuste ümber koondatakse väärtusvõrgustiku osapooled, sh sisutootjad, turustajad, jaotuskanalid, e-kaubandus, tarkvaraettevõtjad, telekommunikatsioonivõrgu operaatorid ja rahastajad ning teadus- ja innovatsioonitegevuse, haridusvaldkonna ja intellektuaalomandi õiguse asjatundjad. Regioonide Komitee teeb ettepaneku, et kohalikud ja piirkondlikud osalejad võtaksid jõulisema rolli üleeuroopaliste ja piirkondadevaheliste väärtusvõrgustike koondamisel ja haldamisel;

| 28. | tõdeb, et majanduskasvu on võimalik suurendada ja uusi töökohti luua teadmiste, protsesside, avaliku ruumi ning avaliku sektori vahenditest rahastatud teadus- ja arendustegevuse projektide kõrvaltootena sündinud innovatsiooni avamisega. Näiteks pakkudes avalikku ruumi ja selle võrguühendusi ja seadmeid eraldi kohaldatava tasu eest, võivad omavalitsusüksused toetada mikroettevõtjaid ja mobiliseerida erinevaid elanikkonnarühmi; |
| --- | --- |

28.

tõdeb, et majanduskasvu on võimalik suurendada ja uusi töökohti luua teadmiste, protsesside, avaliku ruumi ning avaliku sektori vahenditest rahastatud teadus- ja arendustegevuse projektide kõrvaltootena sündinud innovatsiooni avamisega. Näiteks pakkudes avalikku ruumi ja selle võrguühendusi ja seadmeid eraldi kohaldatava tasu eest, võivad omavalitsusüksused toetada mikroettevõtjaid ja mobiliseerida erinevaid elanikkonnarühmi;

| 29. | tõdeb, et komisjoni uuringute kohaselt suurendab vaba juurdepääs avaliku sektori ja avalikult rahastatud osapoolte teabele majanduskasvu ja loob uusi ärivõimalusi ka väikeettevõtetele sõltumata nende asukohast. Avaliku sektori avatud teave aitab parandada eelduseid toimivaks digitaalseks siseturuks, kus tarbijatele on võimalik pakkuda lihtsat, turvalist ja paindlikku juurdepääsu seaduslikule digitaalsele sisule ja teenustele (6); |
| --- | --- |

29.

tõdeb, et komisjoni uuringute kohaselt suurendab vaba juurdepääs avaliku sektori ja avalikult rahastatud osapoolte teabele majanduskasvu ja loob uusi ärivõimalusi ka väikeettevõtetele sõltumata nende asukohast. Avaliku sektori avatud teave aitab parandada eelduseid toimivaks digitaalseks siseturuks, kus tarbijatele on võimalik pakkuda lihtsat, turvalist ja paindlikku juurdepääsu seaduslikule digitaalsele sisule ja teenustele (6);

| 30. | tuletab meelde, et avaliku sektori avatud andmete kättesaadavaks tegemiseks vajalik tehnoloogia on juba kõrgel tasemel, ent kohalikul ja piirkondlikul tasandil ei ole tingimata oskusi selle piisavalt hästi haldamiseks ning neil puuduvad vajalikud mehhanismid taaskasutamiseks pakutava teabe leidmiseks (7). Metaandmed on teabe taaskasutuse oluline osa ja selle avaldamine standardformaadis edendaks eelkõige piiriülest teabevahetust, kasutatavust ja turustamist; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et avaliku sektori avatud andmete kättesaadavaks tegemiseks vajalik tehnoloogia on juba kõrgel tasemel, ent kohalikul ja piirkondlikul tasandil ei ole tingimata oskusi selle piisavalt hästi haldamiseks ning neil puuduvad vajalikud mehhanismid taaskasutamiseks pakutava teabe leidmiseks (7). Metaandmed on teabe taaskasutuse oluline osa ja selle avaldamine standardformaadis edendaks eelkõige piiriülest teabevahetust, kasutatavust ja turustamist;

| 31. | tõdeb, et internetis saadaolevate andmete hulk kasvab suurel kiirusel. Oodatakse, et suurandmete või suure hulga teabe kasutamine loob lähiaastatel uusi ärivõimalusi ja töökohti, ent nende kasutamine avalikus sektoris, mh tervishoius, transpordis ja tööjõuteenuste puhul on alles lapsekingades. Avatud andmete ja suurandmete ning avalike ja isiklike andmekogumite ühendamises peitub tõeliselt suur potentsiaal. Euroopa Liidu seadusandlust tuleks arendada selles suunas, et see võimaldaks kasutada suurandmeid otstarbekalt ilma kodanike andmekaitse õigusi rikkumata; |
| --- | --- |

31.

tõdeb, et internetis saadaolevate andmete hulk kasvab suurel kiirusel. Oodatakse, et suurandmete või suure hulga teabe kasutamine loob lähiaastatel uusi ärivõimalusi ja töökohti, ent nende kasutamine avalikus sektoris, mh tervishoius, transpordis ja tööjõuteenuste puhul on alles lapsekingades. Avatud andmete ja suurandmete ning avalike ja isiklike andmekogumite ühendamises peitub tõeliselt suur potentsiaal. Euroopa Liidu seadusandlust tuleks arendada selles suunas, et see võimaldaks kasutada suurandmeid otstarbekalt ilma kodanike andmekaitse õigusi rikkumata;

| 32. | toetab püüdlusi muuta Euroopa Liidu internetikeskkond maailma turvalisimaks, ning teeb ettepaneku, et Euroopa võiks end ülemaailmses konkurentsis kehtestada turvalise ja stabiilse tegevuskeskkonnana, kus on hea telekommunikatsiooni taristu. Sellele tuginedes võiks Euroopa meelitada teabemahukaid ettevõtjaid investeerima ja laiendama oma tegevust Euroopa piirkondadesse. Arvutivõrgu häireid, küberrünnakuid ja -kuritegevust tuleb minimeerida, kuna need kahjustavad ettevõtete kuvandit, vähendavad tootlikkust ja ohustavad ettevõtete jaoks elutähtsat teavet; |
| --- | --- |

32.

toetab püüdlusi muuta Euroopa Liidu internetikeskkond maailma turvalisimaks, ning teeb ettepaneku, et Euroopa võiks end ülemaailmses konkurentsis kehtestada turvalise ja stabiilse tegevuskeskkonnana, kus on hea telekommunikatsiooni taristu. Sellele tuginedes võiks Euroopa meelitada teabemahukaid ettevõtjaid investeerima ja laiendama oma tegevust Euroopa piirkondadesse. Arvutivõrgu häireid, küberrünnakuid ja -kuritegevust tuleb minimeerida, kuna need kahjustavad ettevõtete kuvandit, vähendavad tootlikkust ja ohustavad ettevõtete jaoks elutähtsat teavet;

| 33. | innustab rajama Euroopa Liidu territooriumile tehnilisi platvorme ja küberjulgeoleku huvides selgitama suletuma internetivõrgu ülesehitamise vajadust praeguse interneti kõrvale. Need annaksid konkurentsieelise usaldusel põhinevale äritegevusele, pilvandmetöötlusele ja teadustegevusele. Lisaks võiks Euroopa Liit suunata rahastatavaid osapooli neid platvorme kasutama ja seeläbi kiirendada uute otsuste äriedu; |
| --- | --- |

33.

innustab rajama Euroopa Liidu territooriumile tehnilisi platvorme ja küberjulgeoleku huvides selgitama suletuma internetivõrgu ülesehitamise vajadust praeguse interneti kõrvale. Need annaksid konkurentsieelise usaldusel põhinevale äritegevusele, pilvandmetöötlusele ja teadustegevusele. Lisaks võiks Euroopa Liit suunata rahastatavaid osapooli neid platvorme kasutama ja seeläbi kiirendada uute otsuste äriedu;

| 34. | rõhutab, et määrava tähtsusega on kehtestada igal tasandil turvalisuse nõuded, et tagada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse optimaalne tase ning vältida isiklike andmete igasugust loata jälgimist ja profiilide loomist, sealhulgas ostueelistused, tervislik seisund, patsiendiandmete registrid jne. Eraelu puutumatust tuleb arvesse võtta ka sellest seisukohast, kuidas eri registrite andmeid on võimalik automaatselt ühendada ja luua inimeste kohta eriti üksikasjalikke profiile (8); |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et määrava tähtsusega on kehtestada igal tasandil turvalisuse nõuded, et tagada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse optimaalne tase ning vältida isiklike andmete igasugust loata jälgimist ja profiilide loomist, sealhulgas ostueelistused, tervislik seisund, patsiendiandmete registrid jne. Eraelu puutumatust tuleb arvesse võtta ka sellest seisukohast, kuidas eri registrite andmeid on võimalik automaatselt ühendada ja luua inimeste kohta eriti üksikasjalikke profiile (8);

| 35. | teadvustab, et digiteerimisega –sealhulgas laialt avatud e-õpe ehk MOOC (Massive Open Online Courses) – on kõrghariduses käimas samasugune struktuurimuutus, mis on juba muutnud näiteks meedia tegevuseeldusi. Euroopa kõrgharidust ähvardab mahajäämine maailma muudest piirkondadest, kes hariduse ajakohastamise eesmärgil investeerivad IKT-põhistesse strateegiatesse. Teiselt poolt on ka kohalikel ja piirkondlikel osalejatel võimalus koostöös kõrgkoolidega kasutada digiteerimist haridussektori ajakohastamiseks. See looks paremad eeldused Euroopa osalejatele tulla toime kasvaval ülemaailmsel haridusturul ning annaks samas võimaluse luua uusi töökohti kõrgharidussektoris. Digiteerimise omaks võtnud kõrgkoolid võivad teadmiste kolmnurga (Knowledge Triangle) põhimõtet (teadus, innovatsioon, haridus) kasutades veenvamalt uuendada oma piirkonna muid sektoreid ja aidata seeläbi ettevõtjatel luua uusi töökohti ja avalikul sektoril arendada e-valitsust või e-teenuseid; |
| --- | --- |

35.

teadvustab, et digiteerimisega –sealhulgas laialt avatud e-õpe ehk MOOC (Massive Open Online Courses) – on kõrghariduses käimas samasugune struktuurimuutus, mis on juba muutnud näiteks meedia tegevuseeldusi. Euroopa kõrgharidust ähvardab mahajäämine maailma muudest piirkondadest, kes hariduse ajakohastamise eesmärgil investeerivad IKT-põhistesse strateegiatesse. Teiselt poolt on ka kohalikel ja piirkondlikel osalejatel võimalus koostöös kõrgkoolidega kasutada digiteerimist haridussektori ajakohastamiseks. See looks paremad eeldused Euroopa osalejatele tulla toime kasvaval ülemaailmsel haridusturul ning annaks samas võimaluse luua uusi töökohti kõrgharidussektoris. Digiteerimise omaks võtnud kõrgkoolid võivad teadmiste kolmnurga (Knowledge Triangle) põhimõtet (teadus, innovatsioon, haridus) kasutades veenvamalt uuendada oma piirkonna muid sektoreid ja aidata seeläbi ettevõtjatel luua uusi töökohti ja avalikul sektoril arendada e-valitsust või e-teenuseid;

| 36. | peab positiivseks asjaolu, et tegutsetakse digitaalvaldkonna töökohtade edendamise suure koalitsiooni (Grand Coalition for Digital Jobs) (9) kaudu ja koostöös tööstusharuga, et edendada IKT kasutajate jaoks vajalikke oskusi. Nii organisatsioonid kui üksikisikud peavad üha sagedamini ümber orienteeruma – omandama uusi oskusi ja õppima rohkem, et ka tulevikus toime tulla. Seega on ettevõtete ja avaliku halduse jaoks üha olulisem arendada innovatiivseid viise kompetentsivõime tagamiseks edaspidi. Suurima takistusena nimetatakse asjakohaste teadmiste ja pädevuste puudumist. Eelkõige tuleks parandada töötute digitaalseid oskusi ja anda kutse- või kõrghariduse omandanutele võimalus õppida e-kaubandust. Regioonide Komitee toetab algatusi, mille abil arendatakse Euroopa veebiettevõtlust; |
| --- | --- |

36.

peab positiivseks asjaolu, et tegutsetakse digitaalvaldkonna töökohtade edendamise suure koalitsiooni (Grand Coalition for Digital Jobs) (9) kaudu ja koostöös tööstusharuga, et edendada IKT kasutajate jaoks vajalikke oskusi. Nii organisatsioonid kui üksikisikud peavad üha sagedamini ümber orienteeruma – omandama uusi oskusi ja õppima rohkem, et ka tulevikus toime tulla. Seega on ettevõtete ja avaliku halduse jaoks üha olulisem arendada innovatiivseid viise kompetentsivõime tagamiseks edaspidi. Suurima takistusena nimetatakse asjakohaste teadmiste ja pädevuste puudumist. Eelkõige tuleks parandada töötute digitaalseid oskusi ja anda kutse- või kõrghariduse omandanutele võimalus õppida e-kaubandust. Regioonide Komitee toetab algatusi, mille abil arendatakse Euroopa veebiettevõtlust;

| 37. | on toetanud komisjoni ettepanekut toetada uute haridusprogrammide Erasmus+ ja Horisont 2020 kaudu haridusteenuse pakkujaid uute äri- ja haridusmudelite väljatöötamisel ning alustada tööd innovatiivsete õppe- ja õpetamismeetodite testimise, õppekavade väljatöötamise ja oskuste hindamisega (10). Majanduskasvu ja uute töökohtade loomiseks innustab Regioonide Komitee kohalikke ja piirkondlikke osalejaid muutma nende hallatavad ja rahastatavad õppeasutused uute digitaalsete õppimislahenduste arendamise, testimise ja katsetamise keskkonnaks (living labs); |
| --- | --- |

37.

on toetanud komisjoni ettepanekut toetada uute haridusprogrammide Erasmus+ ja Horisont 2020 kaudu haridusteenuse pakkujaid uute äri- ja haridusmudelite väljatöötamisel ning alustada tööd innovatiivsete õppe- ja õpetamismeetodite testimise, õppekavade väljatöötamise ja oskuste hindamisega (10). Majanduskasvu ja uute töökohtade loomiseks innustab Regioonide Komitee kohalikke ja piirkondlikke osalejaid muutma nende hallatavad ja rahastatavad õppeasutused uute digitaalsete õppimislahenduste arendamise, testimise ja katsetamise keskkonnaks (living labs);

| 38. | märgib, et elukestev õpe toimub elutsükli kõigi etappides, ka väljaspool formaalset haridussüsteemi. Tänu avatud tehnoloogiale ja internetikursustele saavad kõik omandada haridust sõltumata kohast, ajast ning kasutatavast seadmest ükskõik kelle toetusel. Nii on võimalik arendada ka kodanike IKT ja andmeturbe oskusi. Regioonide Komitee rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud osalejad peaksid tagama, et meediaoskust arendatakse süstemaatiliselt kõigil haridustasemetel alates algkoolist lõpetades kutse- või teadushariduse omandamisega. Näiteks Euroopas võiks parandada ja kasutada motivaatoritena digitaalsete oskuste tunnustamise standardeid ja sertifikaate (European Standards and Certifications for Digital Skills); |
| --- | --- |

38.

märgib, et elukestev õpe toimub elutsükli kõigi etappides, ka väljaspool formaalset haridussüsteemi. Tänu avatud tehnoloogiale ja internetikursustele saavad kõik omandada haridust sõltumata kohast, ajast ning kasutatavast seadmest ükskõik kelle toetusel. Nii on võimalik arendada ka kodanike IKT ja andmeturbe oskusi. Regioonide Komitee rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud osalejad peaksid tagama, et meediaoskust arendatakse süstemaatiliselt kõigil haridustasemetel alates algkoolist lõpetades kutse- või teadushariduse omandamisega. Näiteks Euroopas võiks parandada ja kasutada motivaatoritena digitaalsete oskuste tunnustamise standardeid ja sertifikaate (European Standards and Certifications for Digital Skills);

| 39. | tervitab komisjoni käivitatud e-õppeportaali ja sellele eraldatud vahendeid programmist Erasmus+. Ühte ühtsesse portaali koondatud avatud õpperessursid ja näiteks Euroopa Liidu rahastatud teadus- ja arendusprojektide põhitulemused suurendaksid tulevikus eurooplaste oskusi ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

39.

tervitab komisjoni käivitatud e-õppeportaali ja sellele eraldatud vahendeid programmist Erasmus+. Ühte ühtsesse portaali koondatud avatud õpperessursid ja näiteks Euroopa Liidu rahastatud teadus- ja arendusprojektide põhitulemused suurendaksid tulevikus eurooplaste oskusi ja konkurentsivõimet.

Brüssel, 4. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  Euroopa digitaalne tulevik – Euroopa Komisjoni panus 24.–25. oktoobril 2013 toimuvasse Euroopa Ülemkogu kohtumisse. http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/20131010_et.pdf

1

(2)  CdR 626/2012.

2

(3)  CdR 5960/2013.

3

(4)  http://ec.europa.eu/eip/smartcities/about-partnership/how-do-i-get-involved/index_en.htm

4

(5)  CdR 2414/2012.

5

(6)  CdR 626/2012.

6

(7)  CdR 626/2012.

7

(8)  CdR 626/2012.

8

(9)  Mitmeid sidusrühmi hõlmav partnerlus, millega püütakse vastata digitaalsete oskuste puudusele Euroopas ja IKT valdkonna täitmata ametikohtadele. https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/grand-coalition-digital-jobs

9

(10)  CdR 6183/2013.

10

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/65

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Internet – põhimõtted ja juhtimine”

(2015/C 019/14)

| Raportöör | Odeta Žerlauskienė (LT/ALDE), Skuodase rajoonivolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Internet – põhimõtted ja juhtimine. Euroopa roll interneti haldamise tuleviku kujundamisel”
  COM(2014) 72 final |

Raportöör

Odeta Žerlauskienė (LT/ALDE), Skuodase rajoonivolikogu liige

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Internet – põhimõtted ja juhtimine. Euroopa roll interneti haldamise tuleviku kujundamisel”

COM(2014) 72 final

POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | viitab sellele, et globaalse inforuumina on internet muutunud tänapäeva ühiskonna lahutamatuks osaks ja avalikuks hüveks, seega on tema laitmatu toimimine üldistes rahvusvahelistes huvides; |
| --- | --- |

1.

viitab sellele, et globaalse inforuumina on internet muutunud tänapäeva ühiskonna lahutamatuks osaks ja avalikuks hüveks, seega on tema laitmatu toimimine üldistes rahvusvahelistes huvides;

| 2. | tervitab praegusi jõupingutusi interneti tugevama haldamise nimel ja eriti samme Ameerika Ühendriikide valitsuselt, kes on etendanud interneti tekkes kandvat rolli, et edendada üleminekut interneti globaalsele ja ulatuslikule haldamisele; |
| --- | --- |

2.

tervitab praegusi jõupingutusi interneti tugevama haldamise nimel ja eriti samme Ameerika Ühendriikide valitsuselt, kes on etendanud interneti tekkes kandvat rolli, et edendada üleminekut interneti globaalsele ja ulatuslikule haldamisele;

| 3. | nõuab Euroopa Liidult aktiivset osalust interneti globaalse haldamise väljakujundamise protsessis, et konsolideerida ja tugevdada tema eeskuju vastutustundliku toimimise alal. Komitee tervitab sellega seoses komisjoni algatust avaldada interneti põhimõtteid ja juhtimist käsitlev teatis, et täpsustada Euroopa Liidu rolli interneti haldamise ülemaailmses poliitikas, samuti Euroopa Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri eesmärki luua digitaalne ühtne turg ja ühtne digitaalarengu tegevuskava; |
| --- | --- |

3.

nõuab Euroopa Liidult aktiivset osalust interneti globaalse haldamise väljakujundamise protsessis, et konsolideerida ja tugevdada tema eeskuju vastutustundliku toimimise alal. Komitee tervitab sellega seoses komisjoni algatust avaldada interneti põhimõtteid ja juhtimist käsitlev teatis, et täpsustada Euroopa Liidu rolli interneti haldamise ülemaailmses poliitikas, samuti Euroopa Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri eesmärki luua digitaalne ühtne turg ja ühtne digitaalarengu tegevuskava;

INTERNETI HALDAMISE POLIITIKA VÄÄRTUSTEGA SEOTUD ASPEKTID

| 4. | rõhutab, et interneti kui tehnoloogial põhineva inimeste kooseksisteerimise ja andemavahetuse ruumi areng on lahutamatu inimestevahelise suhtlemise vallas välja kujunenud väärtushinnangutest ning seega ei saa Euroopa Liidu rolli interneti parandamise poliitikas lahutada ühiskonna põhiväärtustest; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et interneti kui tehnoloogial põhineva inimeste kooseksisteerimise ja andemavahetuse ruumi areng on lahutamatu inimestevahelise suhtlemise vallas välja kujunenud väärtushinnangutest ning seega ei saa Euroopa Liidu rolli interneti parandamise poliitikas lahutada ühiskonna põhiväärtustest;

| 5. | rõhutab seetõttu, et Euroopa lähenemisviis interneti tulevikule põhineb vabaduse, avatuse ja neutraalsuse põhimõtetel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab seetõttu, et Euroopa lähenemisviis interneti tulevikule põhineb vabaduse, avatuse ja neutraalsuse põhimõtetel;

| 6. | rõhutab interneti tähtsust Euroopa Liidu põhiväärtuste (1) hulka kuuluva kultuurilise mitmekesisuse säilitamise ja edendamise vahendina. Seega peab EL interneti haldamise poliitika vallas kaasa aitama kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse jätkuvale arvestamisele, säilitamisele ja edendamisele; |
| --- | --- |

6.

rõhutab interneti tähtsust Euroopa Liidu põhiväärtuste (1) hulka kuuluva kultuurilise mitmekesisuse säilitamise ja edendamise vahendina. Seega peab EL interneti haldamise poliitika vallas kaasa aitama kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse jätkuvale arvestamisele, säilitamisele ja edendamisele;

| 7. | tervitab Euroopa Komisjoni seisukohta, et internetipoliitika puhul peavad paljusid sidusrühmi kaasavad protsessid olema kooskõlas põhiõigustega ja vastama järgmistele põhimõtetele: läbipaistvus (kõigi sidusrühmade osalemisvõimalus), kaasatus ja tasakaal (vastutavate isikute kohustus pakkuda kõigile asjast huvitatud osalejatele kõikvõimalikke osalemisvõimalusi) ja vastutus (kohustus kõigile sidusrühmadele võetud meetmete kohta aru anda) (2); |
| --- | --- |

7.

tervitab Euroopa Komisjoni seisukohta, et internetipoliitika puhul peavad paljusid sidusrühmi kaasavad protsessid olema kooskõlas põhiõigustega ja vastama järgmistele põhimõtetele: läbipaistvus (kõigi sidusrühmade osalemisvõimalus), kaasatus ja tasakaal (vastutavate isikute kohustus pakkuda kõigile asjast huvitatud osalejatele kõikvõimalikke osalemisvõimalusi) ja vastutus (kohustus kõigile sidusrühmadele võetud meetmete kohta aru anda) (2);

| 8. | viitab käimasolevatele aruteludele selle üle, kas õigust internetiühendusele tuleb tunnistada ühena inimõigustest, ning eri riikide, sealhulgas ka mõningate ELi liikmesriikide vastavatele otsustele (3) ja eriarvamustele, mille kohaselt internet on vaid tehniline vahend, mis lihtsustab põhiõiguste teostamist (4). Komitee soovitab kuulutada õigus internetiühendusele võõrandamatuks kodanikuõiguseks, mille rakendamisse saavad riikide valitsused ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oma pädevuste piires panuse anda; |
| --- | --- |

8.

viitab käimasolevatele aruteludele selle üle, kas õigust internetiühendusele tuleb tunnistada ühena inimõigustest, ning eri riikide, sealhulgas ka mõningate ELi liikmesriikide vastavatele otsustele (3) ja eriarvamustele, mille kohaselt internet on vaid tehniline vahend, mis lihtsustab põhiõiguste teostamist (4). Komitee soovitab kuulutada õigus internetiühendusele võõrandamatuks kodanikuõiguseks, mille rakendamisse saavad riikide valitsused ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oma pädevuste piires panuse anda;

| 9. | tuletab meelde, et 2005. aastal Tunise infoühiskonna tegevuskavas (5) interneti arengu kohta kehtestatud suuniseid, milles öeldi, et valitsused, erasektor ja kodanikuühiskond peavad osalema interneti haldamises (punkt 34), ei tohi mingil juhul mõista kitsalt, st nii nagu oleks mõeldud ainuüksi riikide valitsusi, vaid et see mõiste hõlmab ka igale kodanikule kõige lähemal seisvat valitsustasandit, st kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et 2005. aastal Tunise infoühiskonna tegevuskavas (5) interneti arengu kohta kehtestatud suuniseid, milles öeldi, et valitsused, erasektor ja kodanikuühiskond peavad osalema interneti haldamises (punkt 34), ei tohi mingil juhul mõista kitsalt, st nii nagu oleks mõeldud ainuüksi riikide valitsusi, vaid et see mõiste hõlmab ka igale kodanikule kõige lähemal seisvat valitsustasandit, st kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi;

| 10. | viitab sellele, et enam kui 1 00  000 kohalikku ja piirkondlikku omavalitsust kui Euroopa Liidu 28 liikmesriigi piirkondliku tasandi esindajad on olulised osalejad internetipoliitikas, kes koostavad infosisu ning hoolitsevad selle eest, et internetiühenduse kättesaadavus paraneks. Seetõttu peaks neil olema piisavad võimalused nii riigi kui ka Euroopa Liidu tasandil vahetult osaleda, kui küsimus on Euroopa Liidu seisukoha kujundamises interneti haldamise poliitika globaalse teema kohta; |
| --- | --- |

10.

viitab sellele, et enam kui 1 00  000 kohalikku ja piirkondlikku omavalitsust kui Euroopa Liidu 28 liikmesriigi piirkondliku tasandi esindajad on olulised osalejad internetipoliitikas, kes koostavad infosisu ning hoolitsevad selle eest, et internetiühenduse kättesaadavus paraneks. Seetõttu peaks neil olema piisavad võimalused nii riigi kui ka Euroopa Liidu tasandil vahetult osaleda, kui küsimus on Euroopa Liidu seisukoha kujundamises interneti haldamise poliitika globaalse teema kohta;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et ELi poliitiline strateegia interneti haldamise alal võib osutuda tõhusaks vahendiks, et anda Euroopa Liidule rahvusvahelisel areenil atraktiivne üldkuvand ning esitleda Euroopa Liitu juhtiva osalejana internetipoliitika kujundamisel ja standardite kehtestamisel eeskujulike poliitiliste tavade kohta globaalsel tasandil; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et ELi poliitiline strateegia interneti haldamise alal võib osutuda tõhusaks vahendiks, et anda Euroopa Liidule rahvusvahelisel areenil atraktiivne üldkuvand ning esitleda Euroopa Liitu juhtiva osalejana internetipoliitika kujundamisel ja standardite kehtestamisel eeskujulike poliitiliste tavade kohta globaalsel tasandil;

ÜHINE LÄHENEMISVIIS INTERNETI HALDAMISELE

| 12. | sedastab, et erinevused rahvusvahelisel tasandil esindatud lähenemisviisides interneti haldamisele (mis on esitatud Tunise tegevuskavas, interneti haldamise tuleviku teemalise kohtumise (NetMundial) järeldustes (6), OECD avalduses ja infoühiskonna maailma tippkohtumise (WSIS) järeldustes) (7), on väiksed, mis viitab sellele, et interneti haldamise teemal on välja kujunemas konsensus; |
| --- | --- |

12.

sedastab, et erinevused rahvusvahelisel tasandil esindatud lähenemisviisides interneti haldamisele (mis on esitatud Tunise tegevuskavas, interneti haldamise tuleviku teemalise kohtumise (NetMundial) järeldustes (6), OECD avalduses ja infoühiskonna maailma tippkohtumise (WSIS) järeldustes) (7), on väiksed, mis viitab sellele, et interneti haldamise teemal on välja kujunemas konsensus;

| 13. | rõhutab, Tunise tegevuskavas interneti tuleviku suhtes valitud lähenemisviisi aktuaalsust, mille võib kokku võtta lühendiga COMPACT ja milles öeldakse, et internet peaks olema kodanikuvastutusele (Civic responsibilities) rajatud ruum ja üks killustamata ressurss (One unfragmented resource), mille haldamisse on kaasatud paljud sidusrühmad (Multistakeholder approach), et arendada demokraatiat ja inimõigusi (Promote democracy and Human Rights) ja mis põhineb kindlal tehnilisel ülesehitusel (technological Architecture), mis äratab usaldust (Confidence) ning soosib nii interneti aluseks oleva taristu kui ka sellel põhinevate teenuste läbipaistvat haldamist (Transparent governance). See lähenemisviis peaks olema ELi sellekohase seisukoha formuleerimise lähtealus; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, Tunise tegevuskavas interneti tuleviku suhtes valitud lähenemisviisi aktuaalsust, mille võib kokku võtta lühendiga COMPACT ja milles öeldakse, et internet peaks olema kodanikuvastutusele (Civic responsibilities) rajatud ruum ja üks killustamata ressurss (One unfragmented resource), mille haldamisse on kaasatud paljud sidusrühmad (Multistakeholder approach), et arendada demokraatiat ja inimõigusi (Promote democracy and Human Rights) ja mis põhineb kindlal tehnilisel ülesehitusel (technological Architecture), mis äratab usaldust (Confidence) ning soosib nii interneti aluseks oleva taristu kui ka sellel põhinevate teenuste läbipaistvat haldamist (Transparent governance). See lähenemisviis peaks olema ELi sellekohase seisukoha formuleerimise lähtealus;

| 14. | tervitab Ameerika Ühendriikide valitsuse võetud kohustust kehtestada uued eeskirjad tippdomeenide (ccTLD) jagamise kohta, ühepoolse jagamise mudelilt – ICANNi (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) ja IANA (Internet Assigned Numbers Authority) kaudu – globaalsele partnerlusele rajatud mudeli poole. Komitee nõuab vastavalt 2014. aasta aprillis toimunud interneti haldamise tulevikule pühendatud globaalse paljude sidusrühmadega kohtumise järeldustele selle algatuse täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

14.

tervitab Ameerika Ühendriikide valitsuse võetud kohustust kehtestada uued eeskirjad tippdomeenide (ccTLD) jagamise kohta, ühepoolse jagamise mudelilt – ICANNi (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) ja IANA (Internet Assigned Numbers Authority) kaudu – globaalsele partnerlusele rajatud mudeli poole. Komitee nõuab vastavalt 2014. aasta aprillis toimunud interneti haldamise tulevikule pühendatud globaalse paljude sidusrühmadega kohtumise järeldustele selle algatuse täielikku rakendamist;

| 15. | tervitab Euroopa Komisjoni algatust luua veebiplatvorm ülemaailmse internetipoliitika jälgimiseks (Global Internet Policy Observatory, GIPO), mis peaks toimima kõigi sidusrühmade ühenduslülina ning saama internetipoliitika arendamise ja reguleerimise ja tehniliste uuenduste koordineerimise globaalseks veebipõhiseks vahendiks; |
| --- | --- |

15.

tervitab Euroopa Komisjoni algatust luua veebiplatvorm ülemaailmse internetipoliitika jälgimiseks (Global Internet Policy Observatory, GIPO), mis peaks toimima kõigi sidusrühmade ühenduslülina ning saama internetipoliitika arendamise ja reguleerimise ja tehniliste uuenduste koordineerimise globaalseks veebipõhiseks vahendiks;

| 16. | tervitab komisjoni seisukohta, mille kohaselt peaks tulevane GIPO platvorm olema globaalne hüve, mille puhul ei ole konkreetsetel osalejatel või sidusrühmadel võimalust oma tahet peale suruda, ning kutsub kõiki sidusrühmi ning eelkõige kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles osalema vastavates konsultatsioonistruktuurides interneti haldamise küsimustes; |
| --- | --- |

16.

tervitab komisjoni seisukohta, mille kohaselt peaks tulevane GIPO platvorm olema globaalne hüve, mille puhul ei ole konkreetsetel osalejatel või sidusrühmadel võimalust oma tahet peale suruda, ning kutsub kõiki sidusrühmi ning eelkõige kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles osalema vastavates konsultatsioonistruktuurides interneti haldamise küsimustes;

| 17. | rõhutab, et aruteludes interneti tuleviku üle ei tohi kahtluse alla seada võrgu neutraalsuse põhiprintsiipi, olenemata sidusrühmade esindatavatest väärtustest; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et aruteludes interneti tuleviku üle ei tohi kahtluse alla seada võrgu neutraalsuse põhiprintsiipi, olenemata sidusrühmade esindatavatest väärtustest;

| 18. | tervitab asjaolu, et komisjon annab oma teatises COM(2014) 72 final teada, et kavatseb analüüsida seoses internetiga tekkivate õigusaktide ja õigusruumide konfliktide riske ning välja töötada ELi vastava reageerimismehhanismi; |
| --- | --- |

18.

tervitab asjaolu, et komisjon annab oma teatises COM(2014) 72 final teada, et kavatseb analüüsida seoses internetiga tekkivate õigusaktide ja õigusruumide konfliktide riske ning välja töötada ELi vastava reageerimismehhanismi;

INTERNETI HALDAMISE TEHNILINE ASPEKT

| 19. | nõuab, et ka tulevikus tuleb tagada rahvusvahelisel töörühmal Interneti Tehniline Operatiivkogu (Internet Engineering Task Force) põhineva tehnilise ekspertide praeguse struktuuri poolt kehtestatud standardid; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et ka tulevikus tuleb tagada rahvusvahelisel töörühmal Interneti Tehniline Operatiivkogu (Internet Engineering Task Force) põhineva tehnilise ekspertide praeguse struktuuri poolt kehtestatud standardid;

| 20. | tervitab tehniliste ringkondade jõupingutusi spetsifikatsioonide loomise põhimõtete sisseviimiseks, milles on arvesse võetud hetkel aktuaalseid küsimusi, nagu privaatsuse kaitse protokolli tasandil, mitmekeelsete domeeninimede võimaluste kehtestamine ja parem juurdepääs puuetega inimestele, samuti tervitab komitee ELi edusamme nende saavutuste sätestamisel õigusaktides (8); |
| --- | --- |

20.

tervitab tehniliste ringkondade jõupingutusi spetsifikatsioonide loomise põhimõtete sisseviimiseks, milles on arvesse võetud hetkel aktuaalseid küsimusi, nagu privaatsuse kaitse protokolli tasandil, mitmekeelsete domeeninimede võimaluste kehtestamine ja parem juurdepääs puuetega inimestele, samuti tervitab komitee ELi edusamme nende saavutuste sätestamisel õigusaktides (8);

| 21. | pidades silmas asjaolu, et eri riikidel on erinevad huvid ja erinevad võimalused neid huve teostada, viitab interneti reguleerimise tuleviku üle peetavate läbirääkimiste kontekstis Euroopa Liidu ees seisvatele väljakutsetele. Komitee rõhutab seetõttu, et läbirääkimistes ühtsete ELi eeskirjade üle interneti tuleviku valdkonnas ei tohi jätta arvestamata subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

21.

pidades silmas asjaolu, et eri riikidel on erinevad huvid ja erinevad võimalused neid huve teostada, viitab interneti reguleerimise tuleviku üle peetavate läbirääkimiste kontekstis Euroopa Liidu ees seisvatele väljakutsetele. Komitee rõhutab seetõttu, et läbirääkimistes ühtsete ELi eeskirjade üle interneti tuleviku valdkonnas ei tohi jätta arvestamata subsidiaarsuse põhimõtet;

| 22. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on koostöö avaliku ja erasektori vahel interneti tõhusaks ja turvaliseks toimimiseks, eelkõige kui arvestada, et suurem osa võrke ja infosüsteeme on eraomanduses, ning pooldab seda, et ettevõtetele ei tohiks selle koostöö tõttu tekkida lisakulusid; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on koostöö avaliku ja erasektori vahel interneti tõhusaks ja turvaliseks toimimiseks, eelkõige kui arvestada, et suurem osa võrke ja infosüsteeme on eraomanduses, ning pooldab seda, et ettevõtetele ei tohiks selle koostöö tõttu tekkida lisakulusid;

| 23. | rõhutab võrgu – eelkõige lairibavõrgu – taristu tähtsust interneti sujuva toimimise tagamiseks ja kutsub liikmesriike üles koostööle kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et tagada interneti võimalikult laiaulatuslik levik nii geograafilise leviala kui ka elanikkonna kõigi rühmade poolt kasutatavuse seisukohast; |
| --- | --- |

23.

rõhutab võrgu – eelkõige lairibavõrgu – taristu tähtsust interneti sujuva toimimise tagamiseks ja kutsub liikmesriike üles koostööle kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et tagada interneti võimalikult laiaulatuslik levik nii geograafilise leviala kui ka elanikkonna kõigi rühmade poolt kasutatavuse seisukohast;

| 24. | viitab ühtse vertikaalse partnerluse tähtsusele võimaluste kasutamisel vastavalt Euroopa Regionaalarengu Fondi kehtivatele sätetele, mis puudutavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele juurdepääsu, nende kasutuse ja kvaliteedi parandamist, suurendades lairibavõrgu kasutuselevõttu ja kiire võrguühenduse levikut ning toetades kujunemisjärgus tehnoloogiaid ja digitaalmajanduse võrke, mis hoogustab Euroopa piirkondade ja ELi kui terviku digitaalset potentsiaali; |
| --- | --- |

24.

viitab ühtse vertikaalse partnerluse tähtsusele võimaluste kasutamisel vastavalt Euroopa Regionaalarengu Fondi kehtivatele sätetele, mis puudutavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele juurdepääsu, nende kasutuse ja kvaliteedi parandamist, suurendades lairibavõrgu kasutuselevõttu ja kiire võrguühenduse levikut ning toetades kujunemisjärgus tehnoloogiaid ja digitaalmajanduse võrke, mis hoogustab Euroopa piirkondade ja ELi kui terviku digitaalset potentsiaali;

| 25. | taunib otsustavalt interneti tsensuuri – sõltumata sellest, milliseid eesmärke sellega taotletakse, viitab aga samas sellele, et püüdlustes mitte lasta internetil muutuda ekstremistlike, radikaalsete ja kriminaalsete tegevuste vahendiks tuleb vastavaid jõupingutusi koordineerida et kaitsta eriti haavatavate elanikkonnarühmade õigusi; |
| --- | --- |

25.

taunib otsustavalt interneti tsensuuri – sõltumata sellest, milliseid eesmärke sellega taotletakse, viitab aga samas sellele, et püüdlustes mitte lasta internetil muutuda ekstremistlike, radikaalsete ja kriminaalsete tegevuste vahendiks tuleb vastavaid jõupingutusi koordineerida et kaitsta eriti haavatavate elanikkonnarühmade õigusi;

INTERNETI KASUTAMINE AVALIKU HALDUSE PARANDAMISEKS JA KOHALIKU DEMOKRAATIA TUGEVDAMISEKS

| 26. | viitab sellele, et ka avaliku sektori asutused, nende seas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, võivad saada ja peavad saama turvalise ja vastutustundliku internetikasutamise poliitika eeskujuks. Oma praktilise tegevuse ja eeskujuga võivad nad innustada ja peavad innustama innovatiivseid, ressursisäästlikke ja väikse keskkonnamõjuga tehnoloogilisi arendusi; |
| --- | --- |

26.

viitab sellele, et ka avaliku sektori asutused, nende seas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, võivad saada ja peavad saama turvalise ja vastutustundliku internetikasutamise poliitika eeskujuks. Oma praktilise tegevuse ja eeskujuga võivad nad innustada ja peavad innustama innovatiivseid, ressursisäästlikke ja väikse keskkonnamõjuga tehnoloogilisi arendusi;

| 27. | viitab sellele, et avaliku sektori asutused, nende hulgas ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, saavad asuda ja peavad asuma turvalise interneti kujundamisel ja internetiga vastutustundlikul ümberkäimisel esirinda: konfidentsiaalsete isikuandmete asjakohane kaitse (see hõlmab ka andmete kustutamist, kui neid konkreetseks eesmärgiks enam vaja ei ole), küberkuritegevuse vastane võitlus ja asjakohaste tingimuste loomine selle takistamiseks, kaasa arvatud IKT-süsteemide asjakohane kaitse; |
| --- | --- |

27.

viitab sellele, et avaliku sektori asutused, nende hulgas ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, saavad asuda ja peavad asuma turvalise interneti kujundamisel ja internetiga vastutustundlikul ümberkäimisel esirinda: konfidentsiaalsete isikuandmete asjakohane kaitse (see hõlmab ka andmete kustutamist, kui neid konkreetseks eesmärgiks enam vaja ei ole), küberkuritegevuse vastane võitlus ja asjakohaste tingimuste loomine selle takistamiseks, kaasa arvatud IKT-süsteemide asjakohane kaitse;

| 28. | viitab interneti võimalustele avalike teenuste osutamise vahendina ja kutsub ELi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles kiirendama haldusteenuste digiteerimist. Komitee kutsub liikmesriike üles looma selleks vajalikud õiguslikud alused; |
| --- | --- |

28.

viitab interneti võimalustele avalike teenuste osutamise vahendina ja kutsub ELi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles kiirendama haldusteenuste digiteerimist. Komitee kutsub liikmesriike üles looma selleks vajalikud õiguslikud alused;

| 29. | kutsub ELi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles ulatuslikumalt kasutama interneti võimalusi, et toimida tõhusamalt läbipaistvamalt, olles rohujuuretasandile lähemal, ning osalema aktiivsealt riiklike ja Euroopa seisukohtade kujundamises interneti tuleviku kohta; |
| --- | --- |

29.

kutsub ELi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles ulatuslikumalt kasutama interneti võimalusi, et toimida tõhusamalt läbipaistvamalt, olles rohujuuretasandile lähemal, ning osalema aktiivsealt riiklike ja Euroopa seisukohtade kujundamises interneti tuleviku kohta;

| 30. | Komitee rõhutab eelkõige kodanikele oma registreerimisandmete muutmiseks ja Euroopa piirkondadele e-hääletuse sisseviimiseks pakutavaid turvalise e-identimise võimalusi; |
| --- | --- |

30.

Komitee rõhutab eelkõige kodanikele oma registreerimisandmete muutmiseks ja Euroopa piirkondadele e-hääletuse sisseviimiseks pakutavaid turvalise e-identimise võimalusi;

KOHALIKUD JA PIIRKONDLIKUD OMAVALITSUSED JA TURVALISUS INTERNETIS

| 31. | viitab sellele, et kõigile sidusrühmadele on oluline tagada interneti taristu ja infosisu turvalisus ja puutumatus, kuna internet on muutunud majanduse, halduse ja ka eraelu oluliseks osaks; |
| --- | --- |

31.

viitab sellele, et kõigile sidusrühmadele on oluline tagada interneti taristu ja infosisu turvalisus ja puutumatus, kuna internet on muutunud majanduse, halduse ja ka eraelu oluliseks osaks;

| 32. | sedastab, et internetikasutajate arvu suurenemise ja uute tehnoloogiate lisandumisega sagenevad ka kuritarvitamise ja sellega kaasnevad kahju tekkimise juhtumid ning et isegi liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes aitavad aktiivselt kaasa internetikogukonna kujundamisele, kellel on kõrgelt arenenud internetitaristud ja kes moodustavad nähtava osa ühiskonnast, langevad sageli erinevate küberrünnakute ohvriks; |
| --- | --- |

32.

sedastab, et internetikasutajate arvu suurenemise ja uute tehnoloogiate lisandumisega sagenevad ka kuritarvitamise ja sellega kaasnevad kahju tekkimise juhtumid ning et isegi liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes aitavad aktiivselt kaasa internetikogukonna kujundamisele, kellel on kõrgelt arenenud internetitaristud ja kes moodustavad nähtava osa ühiskonnast, langevad sageli erinevate küberrünnakute ohvriks;

| 33. | väljendab kahetsust, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kaudu, mis aitavad inimesi kokku viia ning teavet, kogemusi ja uudiseid edastada, pannakse sageli toime ka kuritegusid. Seetõttu kutsub komitee liikmesriike ja rahvusvahelisi organisatsioone üles võitlema küberkuritegevuse vastu igal mõeldaval viisil ning looma koos teiste sidusrühmadega üldise keskkonna, milles küberkuritegevust ei sallita; |
| --- | --- |

33.

väljendab kahetsust, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kaudu, mis aitavad inimesi kokku viia ning teavet, kogemusi ja uudiseid edastada, pannakse sageli toime ka kuritegusid. Seetõttu kutsub komitee liikmesriike ja rahvusvahelisi organisatsioone üles võitlema küberkuritegevuse vastu igal mõeldaval viisil ning looma koos teiste sidusrühmadega üldise keskkonna, milles küberkuritegevust ei sallita;

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et elektroonilised suhtlemisvahendid pakuvad võimaluse ka teisteks, sageli anonüümseks tegevusteks, mis ei ole just alati tingimata kriminaalsed, kuid mille käigus siiski riivatakse teiste kodanike inimväärikust. Nõuab seega, et tuleks sellega seoses pöörata erilist tähelepanu küberkiusamise küsimusele ja muudele ohtudele, mis võivad internetis ilmneda ning kahjustada eriti laste ja noorte ning teiste kaitset vajavate elanikkonna gruppidega; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu sellele, et elektroonilised suhtlemisvahendid pakuvad võimaluse ka teisteks, sageli anonüümseks tegevusteks, mis ei ole just alati tingimata kriminaalsed, kuid mille käigus siiski riivatakse teiste kodanike inimväärikust. Nõuab seega, et tuleks sellega seoses pöörata erilist tähelepanu küberkiusamise küsimusele ja muudele ohtudele, mis võivad internetis ilmneda ning kahjustada eriti laste ja noorte ning teiste kaitset vajavate elanikkonna gruppidega;

| 35. | rõhutab seetõttu, et internet võib olla edukas vaid siis, kui tema turvalisuse küsimus on lahendatud, ja toetab Neelie Kroesi sõnastatud komisjoni kavatsust (9), nimelt tagada, et EL pakuks maailmas kõige turvalisemat internetikeskkonda. Lisaks sellele kutsub komitee komisjoni üles arutama peale interneti haldamise küsimuste ka interneti turvalisuse küsimusi; |
| --- | --- |

35.

rõhutab seetõttu, et internet võib olla edukas vaid siis, kui tema turvalisuse küsimus on lahendatud, ja toetab Neelie Kroesi sõnastatud komisjoni kavatsust (9), nimelt tagada, et EL pakuks maailmas kõige turvalisemat internetikeskkonda. Lisaks sellele kutsub komitee komisjoni üles arutama peale interneti haldamise küsimuste ka interneti turvalisuse küsimusi;

| 36. | rõhutab kõigi liikmesriikide ja välispartnerite koostöö tähtsust internetikuritegude vastu võitlemisel ning võrgu- ja infoturbe probleemide lahendamisel, kaasa arvatud juba vastu võetud otsuste (10) rakendamisel ning nende meetmete ELi interneti haldamise ühisesse poliitilisse strateegiasse integreerimise tähtsust; |
| --- | --- |

36.

rõhutab kõigi liikmesriikide ja välispartnerite koostöö tähtsust internetikuritegude vastu võitlemisel ning võrgu- ja infoturbe probleemide lahendamisel, kaasa arvatud juba vastu võetud otsuste (10) rakendamisel ning nende meetmete ELi interneti haldamise ühisesse poliitilisse strateegiasse integreerimise tähtsust;

| 37. | rõhutab, et liikmesriikide tasandil on vaja tõhusaid riiklikke meetmeid internetieeskirjade rikkumiste uurimiseks ning ELi mehhanisme seesuguste ohtude kõrvaldamise toetamiseks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et liikmesriikide tasandil on vaja tõhusaid riiklikke meetmeid internetieeskirjade rikkumiste uurimiseks ning ELi mehhanisme seesuguste ohtude kõrvaldamise toetamiseks;

| 38. | viitab sellele, et seoses privaatsusega, mis on inimõigus, peab globaalse interneti haldamise strateegia piisavalt käsitlema vajadust rahvusvaheliste eeskirjade järele isikuandmete omandamise, kasutamise ja salvestamise kohta, selliste andmete ebaseadusliku ja juhusliku avaldamise kohta ning elektroonilistes andmebaasides salvestatud isikuandmete kadumise, vahetamise ja kustutamise kohta. Selle valdkonna head tavad võiksid põhineda kehtivatel ELi õigusaktidel (11); |
| --- | --- |

38.

viitab sellele, et seoses privaatsusega, mis on inimõigus, peab globaalse interneti haldamise strateegia piisavalt käsitlema vajadust rahvusvaheliste eeskirjade järele isikuandmete omandamise, kasutamise ja salvestamise kohta, selliste andmete ebaseadusliku ja juhusliku avaldamise kohta ning elektroonilistes andmebaasides salvestatud isikuandmete kadumise, vahetamise ja kustutamise kohta. Selle valdkonna head tavad võiksid põhineda kehtivatel ELi õigusaktidel (11);

| 39. | soovitab, et EL kujundaks isikuandmete internetis kasutamise kohta selge seisukoha ja esindaks seda rahvusvahelisel tasandil. Kõnealune seisukoht peaks tuginema Euroopa Liidu põhiõiguste harta (2010/C 83/02) artiklile 8 ning eelkõige põhimõttele, et inimestel peab olema võimalus ise otsustada, milliseid andmeid nad soovivad edastada ja milliseid mitte, ning et igasuguste isikuandmete kasutamist internetis, pidades silmas selle globaalset olemust ning suuri kuritarvitamise võimalusi, tuleks piirata ning lubada vaid konkreetsetel, eelnevalt teada ja täpselt piiritletud eesmärkidel; |
| --- | --- |

39.

soovitab, et EL kujundaks isikuandmete internetis kasutamise kohta selge seisukoha ja esindaks seda rahvusvahelisel tasandil. Kõnealune seisukoht peaks tuginema Euroopa Liidu põhiõiguste harta (2010/C 83/02) artiklile 8 ning eelkõige põhimõttele, et inimestel peab olema võimalus ise otsustada, milliseid andmeid nad soovivad edastada ja milliseid mitte, ning et igasuguste isikuandmete kasutamist internetis, pidades silmas selle globaalset olemust ning suuri kuritarvitamise võimalusi, tuleks piirata ning lubada vaid konkreetsetel, eelnevalt teada ja täpselt piiritletud eesmärkidel;

| 40. | viitab sellele, et ikka ja jälle tuleb ette, et suured IT-kontsernid koguvad ja kasutavad oma struktuurset võimu kuritarvitades õigusvastaselt kasutajate isikuandmeid nii kommerts- kui ka poliitilistel eesmärkidel, ning kutsub komisjoni üles selle vastu välja astuma, et selliseid kuritarvitusi maailmas takistada; |
| --- | --- |

40.

viitab sellele, et ikka ja jälle tuleb ette, et suured IT-kontsernid koguvad ja kasutavad oma struktuurset võimu kuritarvitades õigusvastaselt kasutajate isikuandmeid nii kommerts- kui ka poliitilistel eesmärkidel, ning kutsub komisjoni üles selle vastu välja astuma, et selliseid kuritarvitusi maailmas takistada;

| 41. | rõhutab samas, et uurides vastutuseküsimust interneti kasutamisega seotud kuritegevuse puhul, on väga tähtis kinnistada põhimõte, et internetiteenuse osutaja ei vastuta infosisu eest, mida ta ei ole ise koostanud, kuid see piiratud vastutus ei ole siiski põhjus keelduda koostööst õiguskaitseasutustega, kui need seaduslikel alustel seda nõuavad ja kui kohtuorganid on kehtestanud vastavad sanktsioonid; |
| --- | --- |

41.

rõhutab samas, et uurides vastutuseküsimust interneti kasutamisega seotud kuritegevuse puhul, on väga tähtis kinnistada põhimõte, et internetiteenuse osutaja ei vastuta infosisu eest, mida ta ei ole ise koostanud, kuid see piiratud vastutus ei ole siiski põhjus keelduda koostööst õiguskaitseasutustega, kui need seaduslikel alustel seda nõuavad ja kui kohtuorganid on kehtestanud vastavad sanktsioonid;

| 42. | rõhutab, et EL on paljude teiste valdkondade seas teerajaja ka interneti haldamise struktuuri kujundamisel ning seega saab ta olla ja peab ta olema eeskuju interneti haldamise ja kasutamise vastutustundliku ülemaailmse kultuuri alal, aidates sel moel kaasa ülemaailmse internetikultuuri kujundamisele. |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et EL on paljude teiste valdkondade seas teerajaja ka interneti haldamise struktuuri kujundamisel ning seega saab ta olla ja peab ta olema eeskuju interneti haldamise ja kasutamise vastutustundliku ülemaailmse kultuuri alal, aidates sel moel kaasa ülemaailmse internetikultuuri kujundamisele.

Brüssel, 4. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 3.

1

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Internet – põhimõtted ja juhtimine”. Euroopa roll interneti haldamise tuleviku kujundamisel, COM(2014)72 final.

2

(3)  Näiteks Prantsusmaa põhiseaduskohus tunnustas 2009. aastal õigust internetiühendusele põhiõigusena. Samasugune otsus põhiseaduskohtu tasemel tehti ka Kreekas. Samalaadseid otsuseid ja poliitilisi avaldusi on vastu võetud muu hulgas Costa-Rical, Eestis, Soomes, Hispaanias ja isegi ÜRO tasandil.

3

(4)  Seda seisukohta esindab teiste seas üks „interneti isadest” Vinton Cerf: Vinton Cerf, „Internet Access Is Not a Human Right” [Õigus internetiühendusele ei ole inimõigus], http://www.nytimes.com/2012/01/05/opinion/internet-access-is-not-a-human-right.html

4

(5)  Tunise infoühiskonna tegevuskava http://itu.int/wsis/docs2/tunis/off/6rev1.html

5

(6)  24. aprilli 2014. aasta paljude sidusrühmadega kohtumise NETmundial deklaratsioon http://netmundial.br/wp-content/uploads/2014/04/NETmundial-Multistakeholder-Document.pdf

6

(7)  Vt Declaration of Principles. Building the Information Society: a global challenge in the new Millennium [Põhimõtete deklaratsioon. Infoühiskonna loomine: globaalne väljakutse uuel aastatuhandel], http://www.itu.int/wsis/docs/geneva/official/dop.html

7

Declaration of Principles. Building the Information Society: a global challenge in the new Millennium [Põhimõtete deklaratsioon. Infoühiskonna loomine: globaalne väljakutse uuel aastatuhandel]

(8)  Vt 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012 Euroopa standardimise kohta ja komisjoni 28. novembri 2011. aasta otsus, millega luuakse IKT standardimist käsitlev Euroopa sidusrühmade platvorm, 2011/C 349/04.

8

(9)  Neelie Kroesi 13. aprilli 2014. aasta avaldus pärast hääletust küberjulgeoleku direktiivi üle Euroopa Parlamendis. Great news for cyber security in the EU: The EP successfully votes through the Network & Information Security (NIS) directive, European Commission – STATEMENT/14/68, 2014 03 13, http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-14-68_en.htm

9

Great news for cyber security in the EU: The EP successfully votes through the Network & Information Security (NIS) directive, European Commissio

(10)  Vt Ettepanek: direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus, COM(2013) 48 final.

10

(11)  Vt nt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

11

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/70

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa filmindus digitaalajastul”

(2015/C 019/15)

| Raportöör: | Jean-François Istasse (BE/PES), Verviers’ linnavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa filmindus digitaalajastul – Kultuurilise mitmekesisuse ja konkurentsivõime sildamine”
  COM(2014) 272 final |

Raportöör:

Jean-François Istasse (BE/PES), Verviers’ linnavolikogu liige

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa filmindus digitaalajastul – Kultuurilise mitmekesisuse ja konkurentsivõime sildamine”

COM(2014) 272 final

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetab Euroopa Komisjoni analüüsi, mille kohaselt sellise stimuleeriva keskkonna loomine, mis võimaldab Euroopa filmitööstusel saavutada oma täielikku kultuuri- ja majanduspotentsiaali, peab põhinema kõnealuse valdkonna kõigi sidusrühmade kaasamisel asjaomases sektoris, liikmesriikides, kohalikust kuni riikliku tasandini, ning sageli ka piiriülesel tasandil; |
| --- | --- |

1.

toetab Euroopa Komisjoni analüüsi, mille kohaselt sellise stimuleeriva keskkonna loomine, mis võimaldab Euroopa filmitööstusel saavutada oma täielikku kultuuri- ja majanduspotentsiaali, peab põhinema kõnealuse valdkonna kõigi sidusrühmade kaasamisel asjaomases sektoris, liikmesriikides, kohalikust kuni riikliku tasandini, ning sageli ka piiriülesel tasandil;

| 2. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli „kultuuri edendamisel ja selle tähtsuse rõhutamisel, eelkõige kultuuripärandi kaitsmise ja kunstialase innovatsiooni edendamise alal” (1), kultuuristrateegiate määratlemisel, valdkondlike algatuste arendamisel või asjakohase taristu loomisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli „kultuuri edendamisel ja selle tähtsuse rõhutamisel, eelkõige kultuuripärandi kaitsmise ja kunstialase innovatsiooni edendamise alal” (1), kultuuristrateegiate määratlemisel, valdkondlike algatuste arendamisel või asjakohase taristu loomisel;

| 3. | leiab, et kultuuritööstus annab Euroopa piirkondade atraktiivsuse suurendamise, säästva turismi arendamise ja uute tööhõivevõimaluste loomise kaudu märkimisväärse panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse (2); |
| --- | --- |

3.

leiab, et kultuuritööstus annab Euroopa piirkondade atraktiivsuse suurendamise, säästva turismi arendamise ja uute tööhõivevõimaluste loomise kaudu märkimisväärse panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse (2);

| 4. | märgib, et digitehnoloogiale üleminek avab uusi väljavaateid Euroopa erinevate piirkondade ühendamiseks, ning võib pakkuda võimalusi uue publiku leidmiseks, alternatiivse sisu kasutamiseks, uute teenuste osutamiseks ja erinevate piirkondade pakutava paremaks tutvustamiseks ning piirkondadevahelise kultuurikoostöö toetamiseks. Komitee rõhutab samuti, et digitehnoloogiale üleminek eeldab kulusid, mis võivad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks osutuda väga suurteks, ning seda asjaolu tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

4.

märgib, et digitehnoloogiale üleminek avab uusi väljavaateid Euroopa erinevate piirkondade ühendamiseks, ning võib pakkuda võimalusi uue publiku leidmiseks, alternatiivse sisu kasutamiseks, uute teenuste osutamiseks ja erinevate piirkondade pakutava paremaks tutvustamiseks ning piirkondadevahelise kultuurikoostöö toetamiseks. Komitee rõhutab samuti, et digitehnoloogiale üleminek eeldab kulusid, mis võivad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks osutuda väga suurteks, ning seda asjaolu tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta;

I   POLIITILISED SOOVITUSED

Üldised märkused

| 5. | võtab endale kohustuse panustada Euroopa filmitööstuse selle uue strateegia arendamisse ja järelmeetmetesse, mille algatas Euroopa Komisjon oma teatises „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks” (3) ning mille eesmärk on tugevdada nende suure kasvupotentsiaaliga sektorite konkurentsivõimet ja jaotada kõnealustest sektoritest saadav tulu ümber teiste sektorite, nt innovatsiooni- või infotehnoloogiasektori, vahel; |
| --- | --- |

5.

võtab endale kohustuse panustada Euroopa filmitööstuse selle uue strateegia arendamisse ja järelmeetmetesse, mille algatas Euroopa Komisjon oma teatises „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks” (3) ning mille eesmärk on tugevdada nende suure kasvupotentsiaaliga sektorite konkurentsivõimet ja jaotada kõnealustest sektoritest saadav tulu ümber teiste sektorite, nt innovatsiooni- või infotehnoloogiasektori, vahel;

| 6. | soovib osaleda aktiivselt Euroopa filmifoorumi töös, et hoogustada Euroopa tasandil arutelu audiovisuaalsektori üha kiirema arengu üle ja alustada dialoogi kõigi filmipoliitika valdkonna sidusrühmadega. Heade tavade vahetamine peab võimaldama eeskätt Euroopa konkurentsieeliste suurendamist, ühisprojektide elluviimist ning kultuurilise mitmekesisuse ja kodanike/tarbijate erinevate nõudmiste austamist. Lisaks sellele peaks see edendama ka alaealiste tõhusat kaitset ELi tasandil, samuti nagu vaegkuuljate ja vaegnägijate osasaamist filmielust; |
| --- | --- |

6.

soovib osaleda aktiivselt Euroopa filmifoorumi töös, et hoogustada Euroopa tasandil arutelu audiovisuaalsektori üha kiirema arengu üle ja alustada dialoogi kõigi filmipoliitika valdkonna sidusrühmadega. Heade tavade vahetamine peab võimaldama eeskätt Euroopa konkurentsieeliste suurendamist, ühisprojektide elluviimist ning kultuurilise mitmekesisuse ja kodanike/tarbijate erinevate nõudmiste austamist. Lisaks sellele peaks see edendama ka alaealiste tõhusat kaitset ELi tasandil, samuti nagu vaegkuuljate ja vaegnägijate osasaamist filmielust;

| 7. | rõhutab vajadust arendada käesolevat arutelu ka Euroopa digitaalset tegevuskava (4) käsitleva komisjoni algatuse raames; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust arendada käesolevat arutelu ka Euroopa digitaalset tegevuskava (4) käsitleva komisjoni algatuse raames;

| 8. | tunneb heameel selle üle, et komisjoni algatuse avaldamine on hästi ajastatud, kuna 2014. aastal käivitati uus programm „Loov Euroopa” ja eelkõige selle allprogramm „MEDIA”. Selle allprogrammi üks peamine eesmärk on suurendada nõudlust filmide järele, soodustada nende piiriülest levitamist ning jõuda potentsiaalse publikuni Euroopa Liidus ja maailmas; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameel selle üle, et komisjoni algatuse avaldamine on hästi ajastatud, kuna 2014. aastal käivitati uus programm „Loov Euroopa” ja eelkõige selle allprogramm „MEDIA”. Selle allprogrammi üks peamine eesmärk on suurendada nõudlust filmide järele, soodustada nende piiriülest levitamist ning jõuda potentsiaalse publikuni Euroopa Liidus ja maailmas;

| 9. | rõhutab vajadust töötada välja kooskõlastatud lähenemisviis, et vastata Euroopa filmisektori kiire arenguga seonduvatele uutele väljakutsetele, milleks on ühest küljest selle üha suureneva lõhe ületamine, mida on täheldatud Euroopa publiku ja üldise kultuuripakkumise vahel (5), ning teisest küljest kohanemine Euroopa publiku uute harjumustega digiteenuste tarbimisel (6). Praegu on selle sektori jaoks esmatähtis mõista ja kasutada ära erinevaid omavahel ühendatud platvorme (striiming, tellitavad videod (VOD) jne) ja uusi tarbimisseadmeid (nutitelefonid, tahvelarvutid, nutitelevisioon), et suurendada Euroopa filmide levitamise võimalust ja kaasata nii uusi vaatajaskonna rühmi; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust töötada välja kooskõlastatud lähenemisviis, et vastata Euroopa filmisektori kiire arenguga seonduvatele uutele väljakutsetele, milleks on ühest küljest selle üha suureneva lõhe ületamine, mida on täheldatud Euroopa publiku ja üldise kultuuripakkumise vahel (5), ning teisest küljest kohanemine Euroopa publiku uute harjumustega digiteenuste tarbimisel (6). Praegu on selle sektori jaoks esmatähtis mõista ja kasutada ära erinevaid omavahel ühendatud platvorme (striiming, tellitavad videod (VOD) jne) ja uusi tarbimisseadmeid (nutitelefonid, tahvelarvutid, nutitelevisioon), et suurendada Euroopa filmide levitamise võimalust ja kaasata nii uusi vaatajaskonna rühmi;

| 10. | peab vajalikuks, pidades ühest küljest silmas kultuurilise mitmekesisuse põhimõtet ja teisest küljest konkurentsiga seonduvaid aspekte, töötada välja kohalike, piirkondlike, riiklike, piirkondadevaheliste ja Euroopa tasandi ettevõtjate kooskõlastatud lähenemisviis, et tulla toime Euroopa filmitööstuse struktuuriliste raskustega võimaliku publikuni jõudmisel Euroopa Liidus ja mujal maailmas, mida on käsitlenud Euroopa Komisjon, sh:






  — | tootmise ja rahastamise killustatus; |
| --- | --- | --- |

10.

peab vajalikuks, pidades ühest küljest silmas kultuurilise mitmekesisuse põhimõtet ja teisest küljest konkurentsiga seonduvaid aspekte, töötada välja kohalike, piirkondlike, riiklike, piirkondadevaheliste ja Euroopa tasandi ettevõtjate kooskõlastatud lähenemisviis, et tulla toime Euroopa filmitööstuse struktuuriliste raskustega võimaliku publikuni jõudmisel Euroopa Liidus ja mujal maailmas, mida on käsitlenud Euroopa Komisjon, sh:

—

tootmise ja rahastamise killustatus;

| — | piiratud võimalused ja vähesed stiimulid projektide viimiseks rahvusvahelisele turule; |
| --- | --- |

—

piiratud võimalused ja vähesed stiimulid projektide viimiseks rahvusvahelisele turule;

| — | tähelepanu keskendamine tootmisele ning vähese tähelepanu osutamine levitamisele ja tutvustamisele; |
| --- | --- |

—

tähelepanu keskendamine tootmisele ning vähese tähelepanu osutamine levitamisele ja tutvustamisele;

| — | ettevõtlusoskuste ja sektoritevaheliste partnerluste vähesus; |
| --- | --- |

—

ettevõtlusoskuste ja sektoritevaheliste partnerluste vähesus;

| 11. | leiab, et praegu ei näi teatises esitatud meetmete puhul tekkivat ühtegi küsimust seoses meetmete vastavusega subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. Mitmetasandilise valitsemise raames tuleks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused siiski korrapäraselt kaasata Euroopa filmisektori arendamiseks võetavate meetmete väljatöötamisse, rakendamisse ja juhtimisse; |
| --- | --- |

11.

leiab, et praegu ei näi teatises esitatud meetmete puhul tekkivat ühtegi küsimust seoses meetmete vastavusega subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. Mitmetasandilise valitsemise raames tuleks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused siiski korrapäraselt kaasata Euroopa filmisektori arendamiseks võetavate meetmete väljatöötamisse, rakendamisse ja juhtimisse;

Rahastamiskeskkonna läbivaatamine – avaliku sektori rahastamiskavad

| 12. | märgib, et enam kui 600 riikliku, piirkondliku ja kohaliku abikava (7) kaudu on liikmesriigid loonud ulatusliku meetmeprogrammi, et toetada filmide, telesaadete ja teiste audiovisuaalteoste tootmist, lähtudes nii kultuurilistest kui ka tööstuslikest vajadustest ning esmatähtsusega kultuurieesmärgist tagada piirkondade ja riikide kultuuripärandi ja loomepotentsiaali väljendamine audivisuaalmeedias; |
| --- | --- |

12.

märgib, et enam kui 600 riikliku, piirkondliku ja kohaliku abikava (7) kaudu on liikmesriigid loonud ulatusliku meetmeprogrammi, et toetada filmide, telesaadete ja teiste audiovisuaalteoste tootmist, lähtudes nii kultuurilistest kui ka tööstuslikest vajadustest ning esmatähtsusega kultuurieesmärgist tagada piirkondade ja riikide kultuuripärandi ja loomepotentsiaali väljendamine audivisuaalmeedias;

| 13. | jagab komisjoni arvamust seoses vajadusega tõhustada riigiabi raames antavate toetuste vastastikust täiendavust ja üldist sidusust, et suurendada nende üldist tulemuslikkust, võttes arvesse piirkondliku, riikliku, piirkondadevahelise ja riigiülese tasandi rahastamist ning erinevaid rahastatavaid tegevusi; |
| --- | --- |

13.

jagab komisjoni arvamust seoses vajadusega tõhustada riigiabi raames antavate toetuste vastastikust täiendavust ja üldist sidusust, et suurendada nende üldist tulemuslikkust, võttes arvesse piirkondliku, riikliku, piirkondadevahelise ja riigiülese tasandi rahastamist ning erinevaid rahastatavaid tegevusi;

| 14. | rõhutab vajadust jätta kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võimalus esitada nõudmisi seoses territoriaalse kulutamisega, et tagada filmitootmise kriitiline mass, mis on vajalik filmitööstuse arengu ja tugevdamise aluseks oleva dünaamika loomiseks; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust jätta kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võimalus esitada nõudmisi seoses territoriaalse kulutamisega, et tagada filmitootmise kriitiline mass, mis on vajalik filmitööstuse arengu ja tugevdamise aluseks oleva dünaamika loomiseks;

| 15. | rõhutab audiovisuaalsektori toetamiseks piirkondlikul tasandil kasutatavate investeerimisfondide struktureerivat mõju kohalikul ja piirkondlikul tasandil, eelkõige tänu rahastamismehhanismide loomisele audiovisuaalteoste tootmise ja ühistootmise valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

rõhutab audiovisuaalsektori toetamiseks piirkondlikul tasandil kasutatavate investeerimisfondide struktureerivat mõju kohalikul ja piirkondlikul tasandil, eelkõige tänu rahastamismehhanismide loomisele audiovisuaalteoste tootmise ja ühistootmise valdkonnas;

| 16. | meenutab, et vastavalt uuringule, milles vaadeldi filmitoetuskavades ettenähtud territoriaalseks muutmise nõuete majanduslikku ja kultuurilist mõju, toetavad liikmesriigid filmitööstust filmidele tehtavate maksusoodustuste kaudu igal aastal ligikaudu 1 miljardi euroga (8); |
| --- | --- |

16.

meenutab, et vastavalt uuringule, milles vaadeldi filmitoetuskavades ettenähtud territoriaalseks muutmise nõuete majanduslikku ja kultuurilist mõju, toetavad liikmesriigid filmitööstust filmidele tehtavate maksusoodustuste kaudu igal aastal ligikaudu 1 miljardi euroga (8);

| 17. | kutsub riigiasutusi üles uurima selliste maksusoodustuste väljaarendamist, mille eesmärk on innustada filmi- ja audiovisuaalsete teoste tootmist, sh nt mehhanismide kaudu, mis võimaldavad erasektori partneritel saada tulu kasumi maksuvabastustest; |
| --- | --- |

17.

kutsub riigiasutusi üles uurima selliste maksusoodustuste väljaarendamist, mille eesmärk on innustada filmi- ja audiovisuaalsete teoste tootmist, sh nt mehhanismide kaudu, mis võimaldavad erasektori partneritel saada tulu kasumi maksuvabastustest;

| 18. | toetab Euroopa Komisjoni seisukohta seoses vajadusega leida uus tasakaal filmide tootmise, levitamise ja tutvustamisega seonduvate kulude vahel; |
| --- | --- |

18.

toetab Euroopa Komisjoni seisukohta seoses vajadusega leida uus tasakaal filmide tootmise, levitamise ja tutvustamisega seonduvate kulude vahel;

| 19. | leiab, et isegi kui tootmise ja levitamise/tutvustamise eelarvevahendite jaotuse puhul näib, et viimased sektorid saavad vähem vahendeid, ei saa sellise eelarvevahendite jaotuse kaitseks võtta võrdlusaluseks USA turul eraldatavaid eelarveid; üldteada on asjaolu, et Euroopa audiovisuaalteoste tootmiseks on vajalik riigiabi, ning et tootjatel on raske saada piisavat stardiabi, et ühendada projektide elluviimiseks vajalikud finantsvahendid, mille otseseks tulemuseks on teatud filmide alarahastatus, mis omakorda mõjutab nende filmide kvaliteeti. Filmide tutvustamiseks ja linastamiseks ettenähtud kulude suurendamine ei suudaks lahendada filmitootmise alarahastamisega seonduvaid probleeme ega tagaks filmidele laiemat vaatajaskonda. Kuigi filmide levitamiseks ja tutvustamiseks kavandatud eelarvevahendite suurendamine on igati soovitav, ei tohi see mingil juhul toimuda Euroopa filmide tootmiseks ettenähtud eelarvevahenditest; |
| --- | --- |

19.

leiab, et isegi kui tootmise ja levitamise/tutvustamise eelarvevahendite jaotuse puhul näib, et viimased sektorid saavad vähem vahendeid, ei saa sellise eelarvevahendite jaotuse kaitseks võtta võrdlusaluseks USA turul eraldatavaid eelarveid; üldteada on asjaolu, et Euroopa audiovisuaalteoste tootmiseks on vajalik riigiabi, ning et tootjatel on raske saada piisavat stardiabi, et ühendada projektide elluviimiseks vajalikud finantsvahendid, mille otseseks tulemuseks on teatud filmide alarahastatus, mis omakorda mõjutab nende filmide kvaliteeti. Filmide tutvustamiseks ja linastamiseks ettenähtud kulude suurendamine ei suudaks lahendada filmitootmise alarahastamisega seonduvaid probleeme ega tagaks filmidele laiemat vaatajaskonda. Kuigi filmide levitamiseks ja tutvustamiseks kavandatud eelarvevahendite suurendamine on igati soovitav, ei tohi see mingil juhul toimuda Euroopa filmide tootmiseks ettenähtud eelarvevahenditest;

| 20. | märgib, et Euroopa filmidel on sageli raskusi oma vaatajaskonnani jõudmisega, mis tuleneb teatud juhtudel sellest, et filmiprojekti loomisel ei võeta arvesse filmi sihtrühma. Filmidel, mis juba stsenaariumi koostamisel on suunatud nišipublikule, on üldiselt lihtsam publikuni jõuda kui tavapublikule mõeldud filmidel. Komisjoni arvates tuleneb see mõnikord filmide tutvustamiseks kavandatud eelarvevahendite piiratusest, mis ei võimalda filmi laia ja tõhusat levitamist; |
| --- | --- |

20.

märgib, et Euroopa filmidel on sageli raskusi oma vaatajaskonnani jõudmisega, mis tuleneb teatud juhtudel sellest, et filmiprojekti loomisel ei võeta arvesse filmi sihtrühma. Filmidel, mis juba stsenaariumi koostamisel on suunatud nišipublikule, on üldiselt lihtsam publikuni jõuda kui tavapublikule mõeldud filmidel. Komisjoni arvates tuleneb see mõnikord filmide tutvustamiseks kavandatud eelarvevahendite piiratusest, mis ei võimalda filmi laia ja tõhusat levitamist;

| 21. | märgib, et filmisektori iga toode on prototüüp ning seetõttu on konkreetse filmi kassaedu võimatu kindlalt ette näha; |
| --- | --- |

21.

märgib, et filmisektori iga toode on prototüüp ning seetõttu on konkreetse filmi kassaedu võimatu kindlalt ette näha;

| 22. | toetab seisukohta, et paljudele filmidele tuleks kasuks põhjalikum arendamine enne nende tootmist. Seega tuleb lisaks programmile „Loov Euroopa” ja meediavaldkonna allprogrammile MEDIA eraldatavatele toetustele kindlasti võtta kasutusele arendusabi meetmed; |
| --- | --- |

22.

toetab seisukohta, et paljudele filmidele tuleks kasuks põhjalikum arendamine enne nende tootmist. Seega tuleb lisaks programmile „Loov Euroopa” ja meediavaldkonna allprogrammile MEDIA eraldatavatele toetustele kindlasti võtta kasutusele arendusabi meetmed;

Rahastamiskeskkonna läbivaatamine – uute tegijate kaasamine väärtusahelasse

| 23. | leiab, et audiovisuaaltoodangu rahastamist mõjutavad järkjärguline ühtlustumine, muutused tarbijate käitumismustris ja uute majandusmudelite esilekerkimine. Tellitava videoteenuse platvormide suundumus investeerida originaalsisusse annab tunnistust sellest, et neist uutest tegijatest võivad saada audiovisuaalsisu rahastajad; |
| --- | --- |

23.

leiab, et audiovisuaaltoodangu rahastamist mõjutavad järkjärguline ühtlustumine, muutused tarbijate käitumismustris ja uute majandusmudelite esilekerkimine. Tellitava videoteenuse platvormide suundumus investeerida originaalsisusse annab tunnistust sellest, et neist uutest tegijatest võivad saada audiovisuaalsisu rahastajad;

| 24. | rõhutab, et uued tegijad (tellitava videoteenuse platvormid, telekommunikatsioonioperaatorid, OTT-teenuste pakkujad jne), kes saavad Euroopa infosisust tulu, peaksid panustama selle rahastamisse ning alluma samadele piirangutele kui riiklikud ettevõtjad, et tagada aus konkurents riiklike ettevõtjate ja nende väljastpoolt Euroopat tulevate ettevõtjate vahel, kes on loonud oma ettevõtte Euroopasse, ning suurendada alternatiivse infosisu rahastamist, mis tagab kultuurilise mitmekesisuse; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et uued tegijad (tellitava videoteenuse platvormid, telekommunikatsioonioperaatorid, OTT-teenuste pakkujad jne), kes saavad Euroopa infosisust tulu, peaksid panustama selle rahastamisse ning alluma samadele piirangutele kui riiklikud ettevõtjad, et tagada aus konkurents riiklike ettevõtjate ja nende väljastpoolt Euroopat tulevate ettevõtjate vahel, kes on loonud oma ettevõtte Euroopasse, ning suurendada alternatiivse infosisu rahastamist, mis tagab kultuurilise mitmekesisuse;

| 25. | kavatseb sellega seoses algatada arutelu kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et vaadata läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis ettenähtud päritoluriigi põhimõte (9), hinnates selle toimimist audiovisuaalmaastikul toimuvate muudatuste kontekstis; |
| --- | --- |

25.

kavatseb sellega seoses algatada arutelu kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et vaadata läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis ettenähtud päritoluriigi põhimõte (9), hinnates selle toimimist audiovisuaalmaastikul toimuvate muudatuste kontekstis;

| 26. | kinnitab UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitset ja edendamist käsitleva 2005. aasta konventsiooni põhimõtteid, sh liikmesriikide ja omavalitsuste õigus säilitada, võtta vastu ja rakendada asjakohaseid poliitikameetmeid kultuurilise mitmekesisuse kaitseks ja edendamiseks, eelkõige tänu infosisu avaldamisele, tootmisele ja levitamisele, sõltumata kasutatavatest vahenditest (tavateleviisor, tellitavad videod, internet jms); |
| --- | --- |

26.

kinnitab UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitset ja edendamist käsitleva 2005. aasta konventsiooni põhimõtteid, sh liikmesriikide ja omavalitsuste õigus säilitada, võtta vastu ja rakendada asjakohaseid poliitikameetmeid kultuurilise mitmekesisuse kaitseks ja edendamiseks, eelkõige tänu infosisu avaldamisele, tootmisele ja levitamisele, sõltumata kasutatavatest vahenditest (tavateleviisor, tellitavad videod, internet jms);

| 27. | on seisukohal, et väärtfilmikinode poolt (programmi „MEDIA” raames) kogutud teave ning statistilised andmed suurte internetioperaatorite, iseäranis suurvahendajate ja tellitavate videote sektori, samuti avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide kohta (ja erasektori ringhäälinguorganisatsioonide kohta, kui nad saavad riigiabi, või konkurentsikaalutlustel) tuleb edastada ja filmitööstusele kättesaadavaks teha nii piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil. Tuleb suurendada praegu puudulikku läbipaistvust, mis takistab riigiasutusi uutele ettevõtjatele uusi seadusi ja eeskirju kehtestamast ja panemast neile üldise ettevõtluspoliitikaga seonduvaid kohustusi, mida praegu kohaldatakse avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele halduslepingu kaudu või muul viisil; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et väärtfilmikinode poolt (programmi „MEDIA” raames) kogutud teave ning statistilised andmed suurte internetioperaatorite, iseäranis suurvahendajate ja tellitavate videote sektori, samuti avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide kohta (ja erasektori ringhäälinguorganisatsioonide kohta, kui nad saavad riigiabi, või konkurentsikaalutlustel) tuleb edastada ja filmitööstusele kättesaadavaks teha nii piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil. Tuleb suurendada praegu puudulikku läbipaistvust, mis takistab riigiasutusi uutele ettevõtjatele uusi seadusi ja eeskirju kehtestamast ja panemast neile üldise ettevõtluspoliitikaga seonduvaid kohustusi, mida praegu kohaldatakse avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele halduslepingu kaudu või muul viisil;

Innovatiivse ärikeskkonna loomine

| 28. | ootab Euroopa Komisjoni rohelise raamatu „Valmistumine audiovisuaalmaailma täielikuks ühtesulandumiseks: kasv, looming ja väärtused” (10) põhjal algatatud avaliku konsulteerimise tulemusi, et hinnata, mil määral audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv (11) vastab veel oma eesmärgile edendada ühtse e- turu raames Euroopa audiovisuaalteoste loomist, levitamist, kättesaadavust ja ärilist atraktiivsust; |
| --- | --- |

28.

ootab Euroopa Komisjoni rohelise raamatu „Valmistumine audiovisuaalmaailma täielikuks ühtesulandumiseks: kasv, looming ja väärtused” (10) põhjal algatatud avaliku konsulteerimise tulemusi, et hinnata, mil määral audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv (11) vastab veel oma eesmärgile edendada ühtse e- turu raames Euroopa audiovisuaalteoste loomist, levitamist, kättesaadavust ja ärilist atraktiivsust;

| 29. | toob siiski esile audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis esinevad erinevused ühest küljest lineaarsete audiovisuaalteenuste käsitlemises, mille puhul on direktiivis kehtestatud protsendimäär, kui palju Euroopa ja sõltumatute ettevõtjate teoseid peavad ELi ringhäälinguorganisatsioonid kindlasti programmi võtma, ning teisest küljest mittelineaarsete audiovisuaalteenuste käsitlemises, mille puhul on need nõuded sõnastatud palju paindlikumalt. Mittelineaarsete teenuste (VOD) käivitumine ja saadud kogemused võivad aidata kindlaks määrata ja kasutusele võtta kõige tõhusamad vahendid Euroopa teoste edendamiseks sellistes teenustes; |
| --- | --- |

29.

toob siiski esile audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis esinevad erinevused ühest küljest lineaarsete audiovisuaalteenuste käsitlemises, mille puhul on direktiivis kehtestatud protsendimäär, kui palju Euroopa ja sõltumatute ettevõtjate teoseid peavad ELi ringhäälinguorganisatsioonid kindlasti programmi võtma, ning teisest küljest mittelineaarsete audiovisuaalteenuste käsitlemises, mille puhul on need nõuded sõnastatud palju paindlikumalt. Mittelineaarsete teenuste (VOD) käivitumine ja saadud kogemused võivad aidata kindlaks määrata ja kasutusele võtta kõige tõhusamad vahendid Euroopa teoste edendamiseks sellistes teenustes;

| 30. | toetab seisukohta, et kõnealuse sektori kiire areng peab innustama Euroopa Komisjoni jätkama juhtalgatusi, mis seonduvad teoste turulelaskmise ajastusega (nt day and date release), et hinnata leviakendega seonduvate eeskirjade leevendamise vajadust. Komitee rõhutab, et kohalikke tegijaid ja õiguste omanikke tuleb kaitsta asjakohase majandusmudeli abil, kasutades ära digitehnoloogia uusi võimalusi ja parandades kõigi kodanike juurdepääsu infosisule. Arvesse tuleb võtta ka tarbijate uusi käitumisviise ja ootusi – nad tahavad, et uus infosisu oleks koheselt kättesaadav, kus ja millal nad seda soovivad. Samas tuleb võimaldada uute majandusmudelite väljatöötamist ja tugevdamist selle sisu rahastamiseks ja levitamiseks; |
| --- | --- |

30.

toetab seisukohta, et kõnealuse sektori kiire areng peab innustama Euroopa Komisjoni jätkama juhtalgatusi, mis seonduvad teoste turulelaskmise ajastusega (nt day and date release), et hinnata leviakendega seonduvate eeskirjade leevendamise vajadust. Komitee rõhutab, et kohalikke tegijaid ja õiguste omanikke tuleb kaitsta asjakohase majandusmudeli abil, kasutades ära digitehnoloogia uusi võimalusi ja parandades kõigi kodanike juurdepääsu infosisule. Arvesse tuleb võtta ka tarbijate uusi käitumisviise ja ootusi – nad tahavad, et uus infosisu oleks koheselt kättesaadav, kus ja millal nad seda soovivad. Samas tuleb võimaldada uute majandusmudelite väljatöötamist ja tugevdamist selle sisu rahastamiseks ja levitamiseks;

| 31. | meenutab vajadust jätkata tööd järgmiste aspektidega: arendada välja ajakohastatud autoriõiguse raamistik, mis lihtsustab filmide talletamist ja internetipõhist juurdepääsu, ning tagab õiguste omajate tunnustamise ja asjakohase tasustamise; pakkuda jätkusuutlikke stiimuleid loovuse, kultuurilise mitmekesisuse ja innovatsiooni soodustamiseks; avada lõppkasutajatele juurdepääs sisu seaduslikele pakkumistele; võimaldada uute ärimudelite tekkimist; ning aidata tulemuslikumalt kaasa ebaseaduslike pakkumiste ja piraatluse vastu võitlemisele (12); |
| --- | --- |

31.

meenutab vajadust jätkata tööd järgmiste aspektidega: arendada välja ajakohastatud autoriõiguse raamistik, mis lihtsustab filmide talletamist ja internetipõhist juurdepääsu, ning tagab õiguste omajate tunnustamise ja asjakohase tasustamise; pakkuda jätkusuutlikke stiimuleid loovuse, kultuurilise mitmekesisuse ja innovatsiooni soodustamiseks; avada lõppkasutajatele juurdepääs sisu seaduslikele pakkumistele; võimaldada uute ärimudelite tekkimist; ning aidata tulemuslikumalt kaasa ebaseaduslike pakkumiste ja piraatluse vastu võitlemisele (12);

Loovkeskkonna tugevdamine

| 32. | jagab komisjoni seisukohta seoses vajadusega innustada talente ja arendada kutseoskusi Euroopa filmisektoris ning innustab loomepartnerlusi filmikoolide ja filmitootjate vahel; rõhutab selle eesmärgi saavutamisel programmide „Loov Euroopa” et „Erasmus +” raames osutatava toetuse tähtsust; |
| --- | --- |

32.

jagab komisjoni seisukohta seoses vajadusega innustada talente ja arendada kutseoskusi Euroopa filmisektoris ning innustab loomepartnerlusi filmikoolide ja filmitootjate vahel; rõhutab selle eesmärgi saavutamisel programmide „Loov Euroopa” et „Erasmus +” raames osutatava toetuse tähtsust;

| 33. | meenutab vajadust võtta kasutusele ennetav lähenemisviis, mis toetab „koostoime arendamist kultuuri- ja loomesektori vahel ning ka teiste majanduslike ja sotsiaalsete osalejatega teistes valdkondades, et toetada uusi ja innovatiivseid tegevusvaldkondi, nagu ristmeedia, sotsiaalmeedia, digitaalne kirjastamine, loovturism jne” (13); |
| --- | --- |

33.

meenutab vajadust võtta kasutusele ennetav lähenemisviis, mis toetab „koostoime arendamist kultuuri- ja loomesektori vahel ning ka teiste majanduslike ja sotsiaalsete osalejatega teistes valdkondades, et toetada uusi ja innovatiivseid tegevusvaldkondi, nagu ristmeedia, sotsiaalmeedia, digitaalne kirjastamine, loovturism jne” (13);

Juurdepääs ja vaatajaskonna arendamine

| 34. | rõhutab vajadust leida ja kujundada välja uus publik Euroopa filmidele ning toetab Euroopa Komisjoni analüüsi seoses vajadusega töötada välja vahendid, mis võimaldavad parandada juurdepääsu Euroopa filmidele ja nõudlust nende järele, eelkõige mitteriikliku tasandi filmide puhul; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust leida ja kujundada välja uus publik Euroopa filmidele ning toetab Euroopa Komisjoni analüüsi seoses vajadusega töötada välja vahendid, mis võimaldavad parandada juurdepääsu Euroopa filmidele ja nõudlust nende järele, eelkõige mitteriikliku tasandi filmide puhul;

| 35. | tunnistab kasu, mis kaasneb võimega panustada sihipäraselt filmi eduteguritesse, kogudes publiku eelistustega seonduvat teavet; rõhutab siiski, et kuigi riiklikku ja piirkondlikku toetust saavate filmide sihtrühmaks kaldub olema kohalik publik ei ole kohaliku aspekti kaotamisega võimalik suurendada filmide võimalusi pääseda teiste Euroopa riikide turgudele ning jõuda sealse publikuni. Regioonide Komitee leiab, et alles pärast film edukust kodumaisel turul võivad selle vastu huvi tunda välismaised levitajad ning seda võidakse ekraanile tuua teistes riikides. Oleks kahjulik mõelda, et filme tuleb luua Euroopa tasandi väikseima ühise nimetaja põhjal. Kultuuriline mitmekesisus nõuab kohalike ja piirkondlike eripärade rõhutamist, kuna just need eripärad moodustavad Euroopa identiteedi; |
| --- | --- |

35.

tunnistab kasu, mis kaasneb võimega panustada sihipäraselt filmi eduteguritesse, kogudes publiku eelistustega seonduvat teavet; rõhutab siiski, et kuigi riiklikku ja piirkondlikku toetust saavate filmide sihtrühmaks kaldub olema kohalik publik ei ole kohaliku aspekti kaotamisega võimalik suurendada filmide võimalusi pääseda teiste Euroopa riikide turgudele ning jõuda sealse publikuni. Regioonide Komitee leiab, et alles pärast film edukust kodumaisel turul võivad selle vastu huvi tunda välismaised levitajad ning seda võidakse ekraanile tuua teistes riikides. Oleks kahjulik mõelda, et filme tuleb luua Euroopa tasandi väikseima ühise nimetaja põhjal. Kultuuriline mitmekesisus nõuab kohalike ja piirkondlike eripärade rõhutamist, kuna just need eripärad moodustavad Euroopa identiteedi;

| 36. | arvab, et digirevolutsioon võib pakkuda rohkem paindlikkust filmide levitamisel, võimaldades selliseid alternatiivseid lahendusi tavapärasele filmide levitamise süsteemile, mis suudavad vastata kodanike nõudmisele saada kiirem juurdepääs infosisule arvukamate seadmete kaudu; |
| --- | --- |

36.

arvab, et digirevolutsioon võib pakkuda rohkem paindlikkust filmide levitamisel, võimaldades selliseid alternatiivseid lahendusi tavapärasele filmide levitamise süsteemile, mis suudavad vastata kodanike nõudmisele saada kiirem juurdepääs infosisule arvukamate seadmete kaudu;

| 37. | peab väga oluliseks, et riigiasutused innustaksid riigi tasandi tellitava videoteenuse platvorme edendama selgelt nende filmikataloogi kuuluvaid Euroopa filme, eelkõige väljaandmisstrateegiate või tutvustuskampaaniate kaudu, kasutades selleks riiklikke või piirkondlikke poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

37.

peab väga oluliseks, et riigiasutused innustaksid riigi tasandi tellitava videoteenuse platvorme edendama selgelt nende filmikataloogi kuuluvaid Euroopa filme, eelkõige väljaandmisstrateegiate või tutvustuskampaaniate kaudu, kasutades selleks riiklikke või piirkondlikke poliitikameetmeid;

| 38. | rõhutab muu hulgas, et Euroopa filmide ühistootmist, mis on sageli hädavajalik finants- või loomingulisest seisukohast, ning mille kaudu soodustatakse ka filmide levikut, võiks veelgi edendada toomises osalenud riikide endi poolt paremate tingimuste loomisega filmi linastamiseks; |
| --- | --- |

38.

rõhutab muu hulgas, et Euroopa filmide ühistootmist, mis on sageli hädavajalik finants- või loomingulisest seisukohast, ning mille kaudu soodustatakse ka filmide levikut, võiks veelgi edendada toomises osalenud riikide endi poolt paremate tingimuste loomisega filmi linastamiseks;

| 39. | tunneb heameelt algatuse „Euroopa litsentsimine” raames peetava konstruktiivse dialoogi üle, eelkõige seoses vajaduse ja menetlustega, mida tuleb täita Euroopa filmipärandi digitaliseerimisel, restaureerimisel ja Euroopa kodanikele kättesaadavaks tegemisel, eelkõige veebiplatvormide kaudu, mis võimaldavad seda pärandit talletavatel institutsioonidel anda avalikkuse käsutusse nende arhiividesse kogunenud teosed, tagades samal ajal õiguste omanikele õiglase osa tulust; |
| --- | --- |

39.

tunneb heameelt algatuse „Euroopa litsentsimine” raames peetava konstruktiivse dialoogi üle, eelkõige seoses vajaduse ja menetlustega, mida tuleb täita Euroopa filmipärandi digitaliseerimisel, restaureerimisel ja Euroopa kodanikele kättesaadavaks tegemisel, eelkõige veebiplatvormide kaudu, mis võimaldavad seda pärandit talletavatel institutsioonidel anda avalikkuse käsutusse nende arhiividesse kogunenud teosed, tagades samal ajal õiguste omanikele õiglase osa tulust;

| 40. | rõhutab kõnealuses kontekstis vajadust kasutada neid veebiplatvorme, et suurendada asjaomases riigis kättesaadavate dubleeritud ja subtiitritega varustatud filmiversioonide hulka (14), mis võimaldab laiendada Euroopa filmide vaatajaskonda; |
| --- | --- |

40.

rõhutab kõnealuses kontekstis vajadust kasutada neid veebiplatvorme, et suurendada asjaomases riigis kättesaadavate dubleeritud ja subtiitritega varustatud filmiversioonide hulka (14), mis võimaldab laiendada Euroopa filmide vaatajaskonda;

| 41. | rõhutab vajadust ajakohastada filmitööstus digiprojektide ja koolitusalgatuste kaudu, kaasates ELi struktuurifondid, et lülitada filmisektor kodanikele suunatud kohaliku ja piirkondliku tasandi arengustrateegiasse, arvestades seejuures kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning riikide audiovisuaalmaastiku eripära; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust ajakohastada filmitööstus digiprojektide ja koolitusalgatuste kaudu, kaasates ELi struktuurifondid, et lülitada filmisektor kodanikele suunatud kohaliku ja piirkondliku tasandi arengustrateegiasse, arvestades seejuures kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning riikide audiovisuaalmaastiku eripära;

| 42. | rõhutab, et filmialane koolitus on alarahastatud valdkond, mille jaoks tuleks tagada Euroopa rahastamisvahendid, kuna tegemist on võtmesektoriga, mis võimaldab ühest küljest tõsta noorte teadlikkust USA filmidele alternatiivsete filmide olemasolust ja vahendada neile filminduse kui kultuurikandaja kaudu Euroopa identiteedi eri tahke; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et filmialane koolitus on alarahastatud valdkond, mille jaoks tuleks tagada Euroopa rahastamisvahendid, kuna tegemist on võtmesektoriga, mis võimaldab ühest küljest tõsta noorte teadlikkust USA filmidele alternatiivsete filmide olemasolust ja vahendada neile filminduse kui kultuurikandaja kaudu Euroopa identiteedi eri tahke;

| 43. | peab vajalikuks, et Euroopa Komisjon tunnistaks oma filmipoliitika kaudu piirkondliku mõõtme tähtsust ning seda, et kohaliku, piirkondliku ja piirkondadevahelise tasandi audiovisuaalteenustele eraldatav riigiabi on igati õigustatud, sh nt kultuurilise mitmekesisuse kaitsmiseks. Aluslepingud ning UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon leivad siin igakülgset kohaldamist. |
| --- | --- |

43.

peab vajalikuks, et Euroopa Komisjon tunnistaks oma filmipoliitika kaudu piirkondliku mõõtme tähtsust ning seda, et kohaliku, piirkondliku ja piirkondadevahelise tasandi audiovisuaalteenustele eraldatav riigiabi on igati õigustatud, sh nt kultuurilise mitmekesisuse kaitsmiseks. Aluslepingud ning UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon leivad siin igakülgset kohaldamist.

Brüssel, 4. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  CdR 293/2010 fin.

1

(2)  COM(2010) 183 final.

2

(3)  COM(2012) 537 final.

3

(4)  COM(2010) 245 final.

4

(5)  Vt Eurobaromeetri eriuuringu (november 2013) tulemused kultuuri kättesaadavuse ja kultuuritegevuses osalemise kohta: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_399_en.pdf

5

(6)  Cfr. Vt uurimuse „A profile of current and future audiovisual audience” kokkuvõte veebiaadressil http://bookshop.europa.eu/is-bin/INTERSHOP.enfinity/WFS/EU-Bookshop-Site/en_GB/-/EUR/ViewPublication-Start?PublicationKey=NC0114077

6

(7)  Komisjoni teatis filmidele ja muudele audiovisuaalsetele teostele riigiabi andmise kohta (ELT C 332, 15.11.2013), punkt 6jj.

7

(8)  http://ec.europa.eu/archives/information_society/avpolicy/info_centre/library/studies/index_fr.htm#territorialisation

8

(9)  Direktiiv 2010/13/EÜ (ELT L 95, 15.4.2010).

9

(10)  COM(2013) 231 final.

10

(11)  Direktiiv 2010/13/EÜ (ELT L 95, 15.4.2010).

11

(12)  COM(2012) 789.

12

(13)  CdR 2391/2012 fin.

13

(14)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/licences-for-europe/131113_ten-pledges_en.pdf

14

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/75

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu omandatud pädevuste ja oskuste tunnustamine”

(2015/C 019/16)

| Raportöör | Marek Olszewski (PL/EA), Lubiczi linnapea |
| --- | --- |

Raportöör

Marek Olszewski (PL/EA), Lubiczi linnapea

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Euroopa kontekst

| 1. | Kuigi Euroopal on palju tugevaid külgi, tuleb strateegia „Euroopa 2020” ambitsioonikate eesmärkide täitmiseks lahendada paljud haridusega seotud probleemid. Viimastel aastatel on mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamise kohta tehtud mitu üleeuroopalist võrdlusanalüüsi, mis on aidanud paremini mõista, kui suures ulatuses on ellu viidud eelneva mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamist. |
| --- | --- |

1.

Kuigi Euroopal on palju tugevaid külgi, tuleb strateegia „Euroopa 2020” ambitsioonikate eesmärkide täitmiseks lahendada paljud haridusega seotud probleemid. Viimastel aastatel on mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamise kohta tehtud mitu üleeuroopalist võrdlusanalüüsi, mis on aidanud paremini mõista, kui suures ulatuses on ellu viidud eelneva mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamist.

| 2. | 2004. aastast alates on ELi institutsioonid toetanud riikide tegevust selles valdkonnas mitme algatuse abil, mh Euroopa ühised põhimõtted mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemise ja valideerimise (1) kohta, ELi suunised mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (Cedefop, 2009) (2) ning mitu mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise Euroopa andmekogu väljaannet (3). Nende jõupingutuste tulemusena võttis nõukogu 2012. aasta detsembris vastu soovitused (4), milles kutsus ELi riike üles tugevdama riikliku kvalifikatsiooniraamistikuga seotud ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga kooskõlas olevaid valideerimiseeskirju, mis võimaldaksid inimestel saada täieliku või osalise kvalifikatsiooni ka mitteformaalse ja informaalse õppe alusel. Nüüd on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel aeg kasutada võimalust oma seisukoha avaldamiseks selles küsimuses. |
| --- | --- |

2.

2004. aastast alates on ELi institutsioonid toetanud riikide tegevust selles valdkonnas mitme algatuse abil, mh Euroopa ühised põhimõtted mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemise ja valideerimise (1) kohta, ELi suunised mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (Cedefop, 2009) (2) ning mitu mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise Euroopa andmekogu väljaannet (3). Nende jõupingutuste tulemusena võttis nõukogu 2012. aasta detsembris vastu soovitused (4), milles kutsus ELi riike üles tugevdama riikliku kvalifikatsiooniraamistikuga seotud ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga kooskõlas olevaid valideerimiseeskirju, mis võimaldaksid inimestel saada täieliku või osalise kvalifikatsiooni ka mitteformaalse ja informaalse õppe alusel. Nüüd on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel aeg kasutada võimalust oma seisukoha avaldamiseks selles küsimuses.

Mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste valideerimise tähtsus elukestva õppe kontekstis

—   Paremate ja kasulikumate oskuste esiletõstmine

| 3. | Oskused ja pädevused saadakse mitte ainult formaalhariduse süsteemis, vaid ka sellest väljapoole jääva õppe käigus. See hõlmab inimese elu kestel informaalsel teel konkreetse pädevuse omandamist, mis ei ole seotud ühegi ametlikult tunnustatud ja valideeritud kvalifikatsiooniga. Niisuguseid oskusi võidakse näiteks omandada majapidamis- ja talutööde, töökohal toimuva õppe või eakate, haigete, laste hooldamise jne käigus. |
| --- | --- |

3.

Oskused ja pädevused saadakse mitte ainult formaalhariduse süsteemis, vaid ka sellest väljapoole jääva õppe käigus. See hõlmab inimese elu kestel informaalsel teel konkreetse pädevuse omandamist, mis ei ole seotud ühegi ametlikult tunnustatud ja valideeritud kvalifikatsiooniga. Niisuguseid oskusi võidakse näiteks omandada majapidamis- ja talutööde, töökohal toimuva õppe või eakate, haigete, laste hooldamise jne käigus.

| 4. | Mitteformaalne õpe viitab aga olukordadele, kus oskusi õpitakse või omandatakse erinevate tegevuste kaudu, mille puhul toimub õppimine, kuid oskuste kohta ei väljastata tunnistust või akrediteeringut. Niisuguste tegevuste hulka kuuluvad näiteks seminarid, kõigile avatud koolituskursused, praktikad, aga ka näiteks amatöörsport või vabatahtlik töö kohalikes kogukondades. Mitteformaalselt ja informaalselt omandatud oskused võivad puudutada nii tehnilisi aspekte (nt praktikakogemus) kui ka sotsiaalseid aspekte (nt keeleoskus). |
| --- | --- |

4.

Mitteformaalne õpe viitab aga olukordadele, kus oskusi õpitakse või omandatakse erinevate tegevuste kaudu, mille puhul toimub õppimine, kuid oskuste kohta ei väljastata tunnistust või akrediteeringut. Niisuguste tegevuste hulka kuuluvad näiteks seminarid, kõigile avatud koolituskursused, praktikad, aga ka näiteks amatöörsport või vabatahtlik töö kohalikes kogukondades. Mitteformaalselt ja informaalselt omandatud oskused võivad puudutada nii tehnilisi aspekte (nt praktikakogemus) kui ka sotsiaalseid aspekte (nt keeleoskus).

| 5. | Elukestva õppe põhimõte on praegu Euroopa haridus- ja tööhõivepoliitika nurgakivi ja seega peamine kaasamise viis. Mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud pädevuste ja teadmiste tunnustamine ja valideerimine on üks selle lähenemisviisi lähtealuseid ja peaks muutma haridusprotsessi paindlikumaks, mis omakorda tooks kaasa tööjõu suurema liikuvuse ja tööalase konkurentsivõime paranemise, eeskätt noorte puhul, samuti sisserändajate kaasamise ja hariduse üldise (eelkõige täiskasvanuhariduse) ümbermõtestamise. Tänu mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimisele saadakse mitte ainult tunnistus väljaspool formaalset haridussüsteemi omandatud konkreetses pädevuses teatud tasemeni jõudmise kohta, vaid teatud juhtudel ja asjakohase akrediteerimisraamistiku olemasolul saavutatakse ka üleminek järgmisele haridustasemele. |
| --- | --- |

5.

Elukestva õppe põhimõte on praegu Euroopa haridus- ja tööhõivepoliitika nurgakivi ja seega peamine kaasamise viis. Mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud pädevuste ja teadmiste tunnustamine ja valideerimine on üks selle lähenemisviisi lähtealuseid ja peaks muutma haridusprotsessi paindlikumaks, mis omakorda tooks kaasa tööjõu suurema liikuvuse ja tööalase konkurentsivõime paranemise, eeskätt noorte puhul, samuti sisserändajate kaasamise ja hariduse üldise (eelkõige täiskasvanuhariduse) ümbermõtestamise. Tänu mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimisele saadakse mitte ainult tunnistus väljaspool formaalset haridussüsteemi omandatud konkreetses pädevuses teatud tasemeni jõudmise kohta, vaid teatud juhtudel ja asjakohase akrediteerimisraamistiku olemasolul saavutatakse ka üleminek järgmisele haridustasemele.

| 6. | 2010. aasta detsembris Brugge kommünikees (5) teatasid Euroopa kutsehariduse ja -koolitusega tegelevad ministrid, Euroopa sotsiaalpartnerid ja Euroopa Komisjon, et ELi liikmesriigid peaksid alustama hiljemalt 2015. aastal mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamise ja valideerimise riiklike menetluste väljatöötamist, mida vajaduse korral toetaksid riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud. |
| --- | --- |

6.

2010. aasta detsembris Brugge kommünikees (5) teatasid Euroopa kutsehariduse ja -koolitusega tegelevad ministrid, Euroopa sotsiaalpartnerid ja Euroopa Komisjon, et ELi liikmesriigid peaksid alustama hiljemalt 2015. aastal mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamise ja valideerimise riiklike menetluste väljatöötamist, mida vajaduse korral toetaksid riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud.

| 7. | Seni valitseb aga selliste avalduste ja kohapealse tegelikkuse vahel sügav kuristik. Piirkonniti ja riigiti on haridussüsteemides mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu omandatud teadmiste ja oskuste tunnustamise ja valideerimise protsessides palju märkimisväärseid erinevusi (riigi ja piirkonna tasandil on nendele protsessidele antud üle 100 erineva määratluse). Mõni ELi riik ja piirkond on mitteformaalse ja informaalse õppe ja hariduse tunnustamisel teistest maha jäänud. |
| --- | --- |

7.

Seni valitseb aga selliste avalduste ja kohapealse tegelikkuse vahel sügav kuristik. Piirkonniti ja riigiti on haridussüsteemides mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu omandatud teadmiste ja oskuste tunnustamise ja valideerimise protsessides palju märkimisväärseid erinevusi (riigi ja piirkonna tasandil on nendele protsessidele antud üle 100 erineva määratluse). Mõni ELi riik ja piirkond on mitteformaalse ja informaalse õppe ja hariduse tunnustamisel teistest maha jäänud.

| 8. | Selleks kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles käsitlema seda küsimust uuendatud strateegia „Euroopa 2020” raames poliitiliste prioriteetide läbivaatamisel, et täita viivitamata lubadus luua selliste teadmiste ja oskuste ja kvalifikatsiooni Euroopa ala, mis on omandatud mitte ainult formaalse, vaid ka mitteformaalse õppe kaudu, tagades seejuures võimalused üleminekuks ühelt haridustasemelt teisele. See on Regioonide Komitee jaoks väga oluline prioriteet, mis peegeldub ka tema ettepanekutes ELi uueks seadusandlikuks mandaadiks (6), arvestades et sellise kvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine soodustab muu hulgas töötajate piiriülest liikuvust, suurendab konkurentsivõimet ning tugevdab territoriaalset ja sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

8.

Selleks kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles käsitlema seda küsimust uuendatud strateegia „Euroopa 2020” raames poliitiliste prioriteetide läbivaatamisel, et täita viivitamata lubadus luua selliste teadmiste ja oskuste ja kvalifikatsiooni Euroopa ala, mis on omandatud mitte ainult formaalse, vaid ka mitteformaalse õppe kaudu, tagades seejuures võimalused üleminekuks ühelt haridustasemelt teisele. See on Regioonide Komitee jaoks väga oluline prioriteet, mis peegeldub ka tema ettepanekutes ELi uueks seadusandlikuks mandaadiks (6), arvestades et sellise kvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine soodustab muu hulgas töötajate piiriülest liikuvust, suurendab konkurentsivõimet ning tugevdab territoriaalset ja sotsiaalset ühtekuuluvust.

| 9. | Komitee peab mitteformaalset õpet üheks ühiskonda integreerumise vormiks ning on mitmes oma arvamuses kutsunud üles tunnustama ja valideerima mitteformaalse õppe kaudu omandatud teadmisi ja oskusi. Aastate jooksul on komitee korduvalt kinnitanud, et mitteformaalne õpe ja haridus on komitee üks põhiprioriteet. |
| --- | --- |

9.

Komitee peab mitteformaalset õpet üheks ühiskonda integreerumise vormiks ning on mitmes oma arvamuses kutsunud üles tunnustama ja valideerima mitteformaalse õppe kaudu omandatud teadmisi ja oskusi. Aastate jooksul on komitee korduvalt kinnitanud, et mitteformaalne õpe ja haridus on komitee üks põhiprioriteet.

| 10. | Regioonide Komitee on seisukohal, et üleeuroopaline mitteformaalsete ja informaalsete oskuste tunnustamise, valideerimise ja akrediteerimise mehhanism võib parandada Euroopa Sotisaalfondist kaasrahastatavate programmide kaudu pakutava mitteformaalse hariduse tõhusust ja väärtust. |
| --- | --- |

10.

Regioonide Komitee on seisukohal, et üleeuroopaline mitteformaalsete ja informaalsete oskuste tunnustamise, valideerimise ja akrediteerimise mehhanism võib parandada Euroopa Sotisaalfondist kaasrahastatavate programmide kaudu pakutava mitteformaalse hariduse tõhusust ja väärtust.

| 11. | ELis on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel keskne vastutus haridus- ja koolituspoliitika eest ning neil on oluline roll noorsoo- ja tööhõivepoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

11.

ELis on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel keskne vastutus haridus- ja koolituspoliitika eest ning neil on oluline roll noorsoo- ja tööhõivepoliitika valdkonnas.

| 12. | Haridusasutused, ülikoolid, kutsehariduse ja -koolituse pakkujad ja teised selle valdkonna teenusepakkujad, tööhõiveasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja avalikke teenuseid pakkuvad asutused, mis on seotud kindla piirkonnaga, tuleb kaasata ja nende tegevust koordineerida. Sama kehtib ka ettevõtete kohta. Mitteformaalse ja informaalse õppe akrediteerimise korralduse kujundamisel ja rakendamisel tuleb seepärast arvesse võtta territoriaalset mõõdet. Siiski peab komitee oluliseks, et haridusasutused ja ettevõtted oleksid avatud ja kohaneksid uue kontekstiga, mis tuleneb mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamisest, ning pakutavaid võimalusi ja väljavaateid ka kasutaksid |
| --- | --- |

12.

Haridusasutused, ülikoolid, kutsehariduse ja -koolituse pakkujad ja teised selle valdkonna teenusepakkujad, tööhõiveasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja avalikke teenuseid pakkuvad asutused, mis on seotud kindla piirkonnaga, tuleb kaasata ja nende tegevust koordineerida. Sama kehtib ka ettevõtete kohta. Mitteformaalse ja informaalse õppe akrediteerimise korralduse kujundamisel ja rakendamisel tuleb seepärast arvesse võtta territoriaalset mõõdet. Siiski peab komitee oluliseks, et haridusasutused ja ettevõtted oleksid avatud ja kohaneksid uue kontekstiga, mis tuleneb mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamisest, ning pakutavaid võimalusi ja väljavaateid ka kasutaksid

| 13. | Lisaks on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused väärtuslikud teadmisallikad tööhõive võimaluste, kättesaadava (nii mitteformaalse kui ka informaalse) õppe ning piirkonna ja linna vajaduste alal. Sellest tulenevalt on oluline kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, et toetada selliste oskuste arendamist, mis vastavad tööhõivevajadustele. |
| --- | --- |

13.

Lisaks on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused väärtuslikud teadmisallikad tööhõive võimaluste, kättesaadava (nii mitteformaalse kui ka informaalse) õppe ning piirkonna ja linna vajaduste alal. Sellest tulenevalt on oluline kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, et toetada selliste oskuste arendamist, mis vastavad tööhõivevajadustele.

—   Edasiste sidemete tugevdamine hariduse/õppe, liikuvuse ja tööturu vahel

| 14. | Regioonide Komitee kutsub üles koostööle, mis rajaneb partnerlusel riikliku ja kohaliku tasandi valitsusasutuste, ettevõtete, töötajate ja nende organisatsioonide ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel, et viia elukestva õppe ressursid vastavusse mitteformaalsete ja informaalsete oskuste akrediteerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

14.

Regioonide Komitee kutsub üles koostööle, mis rajaneb partnerlusel riikliku ja kohaliku tasandi valitsusasutuste, ettevõtete, töötajate ja nende organisatsioonide ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel, et viia elukestva õppe ressursid vastavusse mitteformaalsete ja informaalsete oskuste akrediteerimise põhimõttega.

| 15. | Regioonide Komitee rõhutab, kui oluline on omandada võimalikult ulatuslikud ülekantavad oskused, iseäranis mis puutub ettevõtlusoskustesse ja nende rolli formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse ning tööturu vahelises koostöös. |
| --- | --- |

15.

Regioonide Komitee rõhutab, kui oluline on omandada võimalikult ulatuslikud ülekantavad oskused, iseäranis mis puutub ettevõtlusoskustesse ja nende rolli formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse ning tööturu vahelises koostöös.

| 16. | Komitee juhib tähelepanu sellele, kuivõrd oluline roll on väljaspool formaalset haridussüsteemi toimivatel peamistel sidusrühmadel, kel on õigustatud huvi väljaspool formaalset süsteemi omandatud oskuste tunnustamise ja akrediteerimise vastu või kes on sellesse otseselt kaasatud. |
| --- | --- |

16.

Komitee juhib tähelepanu sellele, kuivõrd oluline roll on väljaspool formaalset haridussüsteemi toimivatel peamistel sidusrühmadel, kel on õigustatud huvi väljaspool formaalset süsteemi omandatud oskuste tunnustamise ja akrediteerimise vastu või kes on sellesse otseselt kaasatud.

| 17. | Komitee rõhutab, et õppurite ametipraktikaks on vaja luua ühine kvaliteediraamistik. Sellega seoses toetab komitee Euroopa Liidu Nõukogu, kes võttis 2014. aasta märtsis vastu rea soovitusi (7). |
| --- | --- |

17.

Komitee rõhutab, et õppurite ametipraktikaks on vaja luua ühine kvaliteediraamistik. Sellega seoses toetab komitee Euroopa Liidu Nõukogu, kes võttis 2014. aasta märtsis vastu rea soovitusi (7).

Vahendite ja poliitika üldise kooskõla tagamine ning õpitulemustel põhineva käsitlusviisi rakendamine

| 18. | Konkreetsete õiguslike ja organisatsiooniliste meetmete puhul, mida rahastatakse riiklikest vahenditest ja võetakse teatud eesmärkide saavutamiseks, tuleks arvesse võtta kulude ümberjaotamist konkreetsele valdkonnale. |
| --- | --- |

18.

Konkreetsete õiguslike ja organisatsiooniliste meetmete puhul, mida rahastatakse riiklikest vahenditest ja võetakse teatud eesmärkide saavutamiseks, tuleks arvesse võtta kulude ümberjaotamist konkreetsele valdkonnale.

| 19. | Seades elukestva õppe poliitika keskmesse õppurid, on vahendeid tõhusamalt kasutades võimalik hariduse ja koolituse arendamisel saavutada enamat. Õppuri tähtsuse tunnistamine toob kaasa muutusi hariduse ja koolituse rahastamismudelites, nii et vahendite eraldamine mitmetest allikatest (formaalharidus, mitteformaalne ja informaalne õpe) toimub ebavajaliku dubleerimiseta ning lähtutakse iga õppuri konkreetsetest vajadustest. Lähtudes elukestva õppe põhimõttest on seega antud kontekstis kättesaadavate vahendite puhul nii peamiseks edasiviivaks jõuks kui ka kasusaajaks pigem õppur ise kui asutus(ed) või süsteem. |
| --- | --- |

19.

Seades elukestva õppe poliitika keskmesse õppurid, on vahendeid tõhusamalt kasutades võimalik hariduse ja koolituse arendamisel saavutada enamat. Õppuri tähtsuse tunnistamine toob kaasa muutusi hariduse ja koolituse rahastamismudelites, nii et vahendite eraldamine mitmetest allikatest (formaalharidus, mitteformaalne ja informaalne õpe) toimub ebavajaliku dubleerimiseta ning lähtutakse iga õppuri konkreetsetest vajadustest. Lähtudes elukestva õppe põhimõttest on seega antud kontekstis kättesaadavate vahendite puhul nii peamiseks edasiviivaks jõuks kui ka kasusaajaks pigem õppur ise kui asutus(ed) või süsteem.

| 20. | Niisugune käsitlus, st väljaspool formaalharidussüsteemi omandatud oskuste valideerimine, võib märkimisväärselt parandada reageerimist õppurite uutele vajadustele. Sellised vajadused sõltuvad suuresti majanduslikest ja sotsiaalsetest muutustest, mis omakorda nõuavad uusi oskusi ja pädevusi. |
| --- | --- |

20.

Niisugune käsitlus, st väljaspool formaalharidussüsteemi omandatud oskuste valideerimine, võib märkimisväärselt parandada reageerimist õppurite uutele vajadustele. Sellised vajadused sõltuvad suuresti majanduslikest ja sotsiaalsetest muutustest, mis omakorda nõuavad uusi oskusi ja pädevusi.

| 21. | Regioonide Komitee on seisukohal, et mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste valideerimismehhanismi ulatuslik rakendamine ei nõua kutsehariduse ja koolitussüsteemide täielikku ümberkorraldamist. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et praegune koolitussüsteem sisaldab juba valideerimismehhanisme, ehkki need on hajutatud, puudulikud ja erinevat laadi. |
| --- | --- |

21.

Regioonide Komitee on seisukohal, et mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste valideerimismehhanismi ulatuslik rakendamine ei nõua kutsehariduse ja koolitussüsteemide täielikku ümberkorraldamist. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et praegune koolitussüsteem sisaldab juba valideerimismehhanisme, ehkki need on hajutatud, puudulikud ja erinevat laadi.

| 22. | Enne õpingute jätkamist peab kohalikul/piirkondlikul tasandil toimuma valideerimine, mille käigus pakutakse abi individuaalõppe kavandamisel, haridus- ja kutsenõustamisel, õpingute rahastamise küsimustes, abi kombineeritud õppeks eri haridustasemetel ja dialoogi tööturuosalistega, viimaks oskused vastavusse vajadustega. |
| --- | --- |

22.

Enne õpingute jätkamist peab kohalikul/piirkondlikul tasandil toimuma valideerimine, mille käigus pakutakse abi individuaalõppe kavandamisel, haridus- ja kutsenõustamisel, õpingute rahastamise küsimustes, abi kombineeritud õppeks eri haridustasemetel ja dialoogi tööturuosalistega, viimaks oskused vastavusse vajadustega.

Selgete eeskirjade ja menetluse tagamine oskuste ja kvalifikatsiooni tunnustamisel edasiõppimise soodustamiseks, suurem rõhk kvaliteedile

| 23. | Regioonide Komitee toonitab vajadust kindlustada ELi tasandil asjakohane kvaliteet ja valideerimismenetluste võrdväärsus, et tagada kõikjal ELis valideerimise käigus omandatud tunnistuste vastastikune tunnustamine. Seetõttu leiab komitee, et liikmesriikide vahel on äärmiselt oluline jagada häid kvaliteedihindamis- ja valideerimismenetluste tavasid. Need menetlused ei tohi olla ka liialt keerulised ega ajamahukad. |
| --- | --- |

23.

Regioonide Komitee toonitab vajadust kindlustada ELi tasandil asjakohane kvaliteet ja valideerimismenetluste võrdväärsus, et tagada kõikjal ELis valideerimise käigus omandatud tunnistuste vastastikune tunnustamine. Seetõttu leiab komitee, et liikmesriikide vahel on äärmiselt oluline jagada häid kvaliteedihindamis- ja valideerimismenetluste tavasid. Need menetlused ei tohi olla ka liialt keerulised ega ajamahukad.

| 24. | Kutsub üles viima kiiresti ja põhjalikult ellu nõukogu soovitustes esitatud ettepanekud, seades erilise rõhuasetuse vajadusele luua seos valideerimise korra ning riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku vahel ning kehtestada selged suunised nende meetmete kvaliteedi tagamiseks kooskõlas kehtivate eeskirjadega. |
| --- | --- |

24.

Kutsub üles viima kiiresti ja põhjalikult ellu nõukogu soovitustes esitatud ettepanekud, seades erilise rõhuasetuse vajadusele luua seos valideerimise korra ning riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku vahel ning kehtestada selged suunised nende meetmete kvaliteedi tagamiseks kooskõlas kehtivate eeskirjadega.

| 25. | Samuti on Regioonide Komitee seisukohal, et lisaks nõuetekohasele kvaliteedile peaks valideerimismenetlustes rõhku panema selgusele ja liigse keerukuse vältimisele, et mitte heidutada neid, kes sooviksid oma õpitulemusi formaalselt kinnitada ja muuta elukestev õpe reaalsuseks. Lisaks on kvaliteedi tagamise mehhanismid kogu mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamis- ja valideerimismenetluse käigus väga olulised tagamaks, et sellist õpet käsitletaks formaalse õppega võrdsetel alustel. |
| --- | --- |

25.

Samuti on Regioonide Komitee seisukohal, et lisaks nõuetekohasele kvaliteedile peaks valideerimismenetlustes rõhku panema selgusele ja liigse keerukuse vältimisele, et mitte heidutada neid, kes sooviksid oma õpitulemusi formaalselt kinnitada ja muuta elukestev õpe reaalsuseks. Lisaks on kvaliteedi tagamise mehhanismid kogu mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamis- ja valideerimismenetluse käigus väga olulised tagamaks, et sellist õpet käsitletaks formaalse õppega võrdsetel alustel.

Asjakohane teabepoliitika

| 26. | Valideerimismenetluse õiguspära tagamise eeltingimus on selle väga hea integreerimine tööellu. Paljudel juhtudel peaks eri töövaldkondade tunnustamismeetodite väljaarendamine toimuma asjaomases sektoris või sellega tihedas koostöös. |
| --- | --- |

26.

Valideerimismenetluse õiguspära tagamise eeltingimus on selle väga hea integreerimine tööellu. Paljudel juhtudel peaks eri töövaldkondade tunnustamismeetodite väljaarendamine toimuma asjaomases sektoris või sellega tihedas koostöös.

| 27. | Regioonide Komitee on arvamusel, et eduka valideerimismenetluse aluseks on piisavalt laiulatuslik, kõikehõlmav ja arusaadav teabepoliitika, mis on suunatud kodanikele ja ettevõtjatele, et teavitada neid oskuste valideerimise võimalustest ja eelistest; see poliitika peab olema ka sõnastatud nii, et see oleks mõistetav inimestele, kellele see on suunatud. |
| --- | --- |

27.

Regioonide Komitee on arvamusel, et eduka valideerimismenetluse aluseks on piisavalt laiulatuslik, kõikehõlmav ja arusaadav teabepoliitika, mis on suunatud kodanikele ja ettevõtjatele, et teavitada neid oskuste valideerimise võimalustest ja eelistest; see poliitika peab olema ka sõnastatud nii, et see oleks mõistetav inimestele, kellele see on suunatud.

| 28. | Komitee teeb ettepaneku korraldada teavitamist Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku iga võrdlustaseme (8) (eelkõige kolmanda kuni kuuenda võrdlustaseme) kohta eraldi. |
| --- | --- |

28.

Komitee teeb ettepaneku korraldada teavitamist Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku iga võrdlustaseme (8) (eelkõige kolmanda kuni kuuenda võrdlustaseme) kohta eraldi.

| 29. | Samuti on soovitav seda koordineerida ja osaliselt kaasrahastada Euroopa Sotsiaalfondi ja Erasmus+ kaudu 3. põhimeetme (poliitikareformide toetamine) raames. |
| --- | --- |

29.

Samuti on soovitav seda koordineerida ja osaliselt kaasrahastada Euroopa Sotsiaalfondi ja Erasmus+ kaudu 3. põhimeetme (poliitikareformide toetamine) raames.

| 30. | Nende poliitikaettepanekute sõnastamisel tuleb silmas pidada seda, et kogu Euroopa Liidus lasub vastutus haridus- ja koolituspoliitika põhiküsimuste eest kohalikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

30.

Nende poliitikaettepanekute sõnastamisel tuleb silmas pidada seda, et kogu Euroopa Liidus lasub vastutus haridus- ja koolituspoliitika põhiküsimuste eest kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

| 31. | Just kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline pädevus haridus- ja koolitusvaldkonnas ning otsesed teadmised oma piirkonna tööturul nõutud oskustest ja oma kodanike koolitusvajadustest. Seepärast on neil võimalik ja saavad kaasa aidata hariduse ja koolituse valdkonnas, sealhulgas mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist käsitlevate poliitikameetmete kujundamisele ja programmide rakendamisele täies kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

31.

Just kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline pädevus haridus- ja koolitusvaldkonnas ning otsesed teadmised oma piirkonna tööturul nõutud oskustest ja oma kodanike koolitusvajadustest. Seepärast on neil võimalik ja saavad kaasa aidata hariduse ja koolituse valdkonnas, sealhulgas mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist käsitlevate poliitikameetmete kujundamisele ja programmide rakendamisele täies kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

| 32. | Regioonide Komitee on seisukohal, et väljaspool formaalharidussüsteemi omandatud oskuste valideerimise menetlustel on Euroopa kutsehariduse ja -koolituse mudeli põhjalikul muutmisel ülitähtis osa. Piirkondade jaoks ei ole need meetmed pelgalt oluliseks mehhanismiks jätkusuutliku tööturu arendamisel, vaid aitavad ka luua paindlikuma haridussüsteemi, mis on paremini kohandatud kiirelt muutuva maailmaga, sidudes omavahel tugevamalt hariduse, koolituse ja tööhõive. |
| --- | --- |

32.

Regioonide Komitee on seisukohal, et väljaspool formaalharidussüsteemi omandatud oskuste valideerimise menetlustel on Euroopa kutsehariduse ja -koolituse mudeli põhjalikul muutmisel ülitähtis osa. Piirkondade jaoks ei ole need meetmed pelgalt oluliseks mehhanismiks jätkusuutliku tööturu arendamisel, vaid aitavad ka luua paindlikuma haridussüsteemi, mis on paremini kohandatud kiirelt muutuva maailmaga, sidudes omavahel tugevamalt hariduse, koolituse ja tööhõive.

| 33. | Regioonide Komitee on seisukohal, et on äärmiselt oluline jagada kohaliku ja piirkondliku tasandi häid tavasid mitteformaalse, informaalse ja kutsehariduse valdkonnas, edastada teadmisi ja tagada sidusrühmade osalemine koostööprojektides. |
| --- | --- |

33.

Regioonide Komitee on seisukohal, et on äärmiselt oluline jagada kohaliku ja piirkondliku tasandi häid tavasid mitteformaalse, informaalse ja kutsehariduse valdkonnas, edastada teadmisi ja tagada sidusrühmade osalemine koostööprojektides.

| 34. | Regioonide Komitee ärgitab pöörama tähelepanu võimalusele võtta mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste valideerimismenetlustes arvesse järeldusi sellistest olukordadest, kus kutseharidussüsteemid ei vasta tööturu vajadustele. |
| --- | --- |

34.

Regioonide Komitee ärgitab pöörama tähelepanu võimalusele võtta mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste valideerimismenetlustes arvesse järeldusi sellistest olukordadest, kus kutseharidussüsteemid ei vasta tööturu vajadustele.

| 35. | Regioonide Komitee leiab, et tuleks luua mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste valideerimise süsteemide ühine üleeuroopaline raamistik, mis aitaks tagada süsteemide vastastikuse tunnustamise. |
| --- | --- |

35.

Regioonide Komitee leiab, et tuleks luua mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste valideerimise süsteemide ühine üleeuroopaline raamistik, mis aitaks tagada süsteemide vastastikuse tunnustamise.

| 36. | Mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste valideerimine peaks eelkõige hõlmama viiendat võrdlustaset, kuna selle taseme koolituskursused on Kesk- ja Ida-Euroopas praktiliselt kadunud. |
| --- | --- |

36.

Mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskuste valideerimine peaks eelkõige hõlmama viiendat võrdlustaset, kuna selle taseme koolituskursused on Kesk- ja Ida-Euroopas praktiliselt kadunud.

| 37. | Komitee teeb ettepaneku luua konkreetne ja ühine ELi tasandi raamistik selliste teadmiste ja oskuste tunnustamiseks, mis on omandatud mitte ainult formaalse, vaid ka mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu, tagades seejuures võimalused üleminekuks ühelt haridustasemelt teisele. |
| --- | --- |

37.

Komitee teeb ettepaneku luua konkreetne ja ühine ELi tasandi raamistik selliste teadmiste ja oskuste tunnustamiseks, mis on omandatud mitte ainult formaalse, vaid ka mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu, tagades seejuures võimalused üleminekuks ühelt haridustasemelt teisele.

| 38. | Poliitiline huvi mitmesuguste praktiliste haridusprotsesside vastu, mis hõlmatakse mitteformaalse õppe alla, on üha enam suunatud kvaliteedistandarditele, valideerimisele ja tunnustamisstrateegiatele. |
| --- | --- |

38.

Poliitiline huvi mitmesuguste praktiliste haridusprotsesside vastu, mis hõlmatakse mitteformaalse õppe alla, on üha enam suunatud kvaliteedistandarditele, valideerimisele ja tunnustamisstrateegiatele.

| 39. | On hädavajalik töötada välja üleeuroopaline strateegia (suunistena ja võimalike rakendamisstsenaariumidena), et luua mitteformaalse ja informaalse õppe/hariduse tunnustamise ühine raamistik, mis soodustaks asjaomaste riiklike menetluste kehtestamist. |
| --- | --- |

39.

On hädavajalik töötada välja üleeuroopaline strateegia (suunistena ja võimalike rakendamisstsenaariumidena), et luua mitteformaalse ja informaalse õppe/hariduse tunnustamise ühine raamistik, mis soodustaks asjaomaste riiklike menetluste kehtestamist.

| 40. | Tuleb selgelt välja tuua, et liikmesriigid ei ole võimelised saavutama kavandatud meetmeid piisavalt edukalt ning pidades silmas nende ulatust ja mõju oleks parem võtta meetmed hoopis ELi tasandil. Kavandatud meetmed hõlmavad rahvusvahelisi aspekte, mida ei saa nõuetekohaselt reguleerida üksnes liikmesriikide või kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil. Pealegi peaksid need meetmed pakkuma riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi meetmetega võrreldes selget kasu tänu näiteks üldisele tõenditel põhinevale poliitikaanalüüsile või ühisele raamistikule, mis toetab hariduse ja koolituse alal sünergiat ülejäänud maailmaga. Neid piiriüleseid aspekte silmas pidades tuleb valideerimismenetluste kehtestamisse kaasata ka piiriülesed koostööpartnerlused (nii era- kui avalikust sektorist). |
| --- | --- |

40.

Tuleb selgelt välja tuua, et liikmesriigid ei ole võimelised saavutama kavandatud meetmeid piisavalt edukalt ning pidades silmas nende ulatust ja mõju oleks parem võtta meetmed hoopis ELi tasandil. Kavandatud meetmed hõlmavad rahvusvahelisi aspekte, mida ei saa nõuetekohaselt reguleerida üksnes liikmesriikide või kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil. Pealegi peaksid need meetmed pakkuma riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi meetmetega võrreldes selget kasu tänu näiteks üldisele tõenditel põhinevale poliitikaanalüüsile või ühisele raamistikule, mis toetab hariduse ja koolituse alal sünergiat ülejäänud maailmaga. Neid piiriüleseid aspekte silmas pidades tuleb valideerimismenetluste kehtestamisse kaasata ka piiriülesed koostööpartnerlused (nii era- kui avalikust sektorist).

| 41. | Samas peaks EL võtma meetmeid vaid vajalikul määral ning tingimusel, et sekkumise sisu ja vorm on soovitud eesmärgi saavutamiseks asjakohased ja sobilikud. Kui ilmneb vajadus kehtestada norme ELi tasandil, tuleks kaaluda miinimumnõuete kehtestamist, jättes liikmesriikidele ning pädevatele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võimaluse ise kehtestada rangemaid nõudeid (proportsionaalsuse põhimõte). Kavandatud meetme vorm peab soovitud eesmärgi saavutamiseks olema võimalikult lihtne ja jätma riiklikule, piirkondlikule ja kohalikule tasandile nii palju otsustusruumi kui võimalik. |
| --- | --- |

41.

Samas peaks EL võtma meetmeid vaid vajalikul määral ning tingimusel, et sekkumise sisu ja vorm on soovitud eesmärgi saavutamiseks asjakohased ja sobilikud. Kui ilmneb vajadus kehtestada norme ELi tasandil, tuleks kaaluda miinimumnõuete kehtestamist, jättes liikmesriikidele ning pädevatele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võimaluse ise kehtestada rangemaid nõudeid (proportsionaalsuse põhimõte). Kavandatud meetme vorm peab soovitud eesmärgi saavutamiseks olema võimalikult lihtne ja jätma riiklikule, piirkondlikule ja kohalikule tasandile nii palju otsustusruumi kui võimalik.

Brüssel, 4. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate esialgsed järeldused mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemist ja tunnustamist käsitlevate Euroopa ühiste põhimõtete kohta (18. mai 2004) http://www2.cedefop.europa.eu/etv/Information_resources/EuropeanInventory/publications/principles/validation2004_en.pdf

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/EN/Files/4054_en.pdf

2

(3)  Cedefop: European Inventory on the validation of non-formal and informal learning – Home http://www.cedefop.europa.eu/en/about-cedefop/projects/validation-of-non-formal-and-informal-learning/european-inventory.aspx

3

(4)  Nõukogu soovitus, 20. detsember 2012, mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:398:0001:0005:ET:PDF

4

(5)  Brugge kommünikee Euroopa tõhustatud koostöö kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020 http://ec.europa.eu/education/policy/vocational-policy/doc/brugescom_et.pdf

5

(6)  COR-2014-02333-00–00-RES

6

(7)  Nõukogu soovitus praktika kvaliteediraamistiku kohta (10. märts 2014) http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=ETt=PDFgc=truesc=falsef=ST%207029%202014%20REV%201

7

(8)  Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus (EQF) nähakse ette kaheksa õpitulemuse taset, mis võimaldab riikide vahel kvalifikatsioone palju lihtsamini võrrelda.

8

---

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/80

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „M-tervis”

(2015/C 019/17)

| Raportöör | Martin Andreasson, Västra Götalandi piirkonna volikogu liige (SE/EPP) |
| --- | --- |
| Viitedokument | Roheline raamat m-tervishoiu kohta
  COM(2014) 219 |

Raportöör

Martin Andreasson, Västra Götalandi piirkonna volikogu liige (SE/EPP)

Viitedokument

Roheline raamat m-tervishoiu kohta

COM(2014) 219

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised seisukohad

| 1. | tervitab komisjoni algatatud avalikku arutelu eesmärgiga koguda kokku seisukohad mobiilset tervishoidu (edaspidi „m-tervis”) käsitleva rohelise raamatu kohta. M-tervise arengul pööratakse tähelepanu mitmele Euroopa tervishoiusüsteemides enim päevakorral olevale küsimusele, näiteks olemasolevate ressursside tõhusam kasutamine, parem tervis, kodanike tugev positsioon, hooldustöötajate töötingimuste parandamine, innovatsiooni parem ärakasutamine ning tervishoiu kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni algatatud avalikku arutelu eesmärgiga koguda kokku seisukohad mobiilset tervishoidu (edaspidi „m-tervis”) käsitleva rohelise raamatu kohta. M-tervise arengul pööratakse tähelepanu mitmele Euroopa tervishoiusüsteemides enim päevakorral olevale küsimusele, näiteks olemasolevate ressursside tõhusam kasutamine, parem tervis, kodanike tugev positsioon, hooldustöötajate töötingimuste parandamine, innovatsiooni parem ärakasutamine ning tervishoiu kvaliteedi parandamine;

| 2. | rõhutab, et m-tervise edukas areng sõltub suuresti sellest, kuidas suudetakse eelnimetatud arenguid kooskõlastada muu arendustegevusega tervishoiu valdkonnas ja kuidas tullakse toime kesksete väljakutsetega sellistes küsimustes nagu koostalitlusvõime, eraelu puutumatuse kaitse ja teabe kvaliteet; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et m-tervise edukas areng sõltub suuresti sellest, kuidas suudetakse eelnimetatud arenguid kooskõlastada muu arendustegevusega tervishoiu valdkonnas ja kuidas tullakse toime kesksete väljakutsetega sellistes küsimustes nagu koostalitlusvõime, eraelu puutumatuse kaitse ja teabe kvaliteet;

| 3. | rõhutab eelkõige, kuivõrd tähtis on kodanike usaldus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teabehalduse vastu. M-tervise arendamisel tuleb arvesse võtta kõigi inimeste õigustatud huvi eraelu puutumatuse kaitse vastu. Käsitleda tuleb eriti neid ohte eraelu puutumatusele, mis on seotud mobiilsete lahenduste kasutamisega delikaatsete tervise- ja isikuandmete haldamisel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab eelkõige, kuivõrd tähtis on kodanike usaldus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teabehalduse vastu. M-tervise arendamisel tuleb arvesse võtta kõigi inimeste õigustatud huvi eraelu puutumatuse kaitse vastu. Käsitleda tuleb eriti neid ohte eraelu puutumatusele, mis on seotud mobiilsete lahenduste kasutamisega delikaatsete tervise- ja isikuandmete haldamisel;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et m-tervise arendamine peab tulema kasuks kõigile ELi kodanikele ega tohi tuua endaga kaasa veelgi suuremat ebavõrdsust tervishoiuteenustele juurdepääsemisel ja nende kasutamisel, mistõttu tuleb astuda samme m-tervise teenuste juurdepääsuvõrkude tasuta kasutamise suunas. Kodanike huvi hea ja turvalise tervishoiu vastu peab seisma m-tervisega kaasneva arengu keskpunktis; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et m-tervise arendamine peab tulema kasuks kõigile ELi kodanikele ega tohi tuua endaga kaasa veelgi suuremat ebavõrdsust tervishoiuteenustele juurdepääsemisel ja nende kasutamisel, mistõttu tuleb astuda samme m-tervise teenuste juurdepääsuvõrkude tasuta kasutamise suunas. Kodanike huvi hea ja turvalise tervishoiu vastu peab seisma m-tervisega kaasneva arengu keskpunktis;

| 5. | rõhutab, et m-tervis on kodanike positsiooni tugevdamise ja neile oma tervise üle kontrolli saavutamiseks paremate tingimuste loomisel esmatähtis. Eelkõige eakate, puudega inimeste ja krooniliste haigete puhul võib m-tervis tugevasti kaasa aidata nende turvalisuse ja iseseisvuse suurendamisele olmesituatsioonides. Seetõttu tuleks asjaomastes arengutes võtta arvesse kodanike erinevat olukorda. Uued tehnoloogiarakendused peavad olema lihtsasti juurdepääsetavad ja toetama puuetega inimeste, eakate või haavatavate kodanike suuremat autonoomiat. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline ülesanne edendada nii tervishoiu- ja hoolduspersonali kui ka kodanike koolitamist uute tehnoloogiliste lahenduste kasutamise ja delikaatsete andmete haldamise alal; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et m-tervis on kodanike positsiooni tugevdamise ja neile oma tervise üle kontrolli saavutamiseks paremate tingimuste loomisel esmatähtis. Eelkõige eakate, puudega inimeste ja krooniliste haigete puhul võib m-tervis tugevasti kaasa aidata nende turvalisuse ja iseseisvuse suurendamisele olmesituatsioonides. Seetõttu tuleks asjaomastes arengutes võtta arvesse kodanike erinevat olukorda. Uued tehnoloogiarakendused peavad olema lihtsasti juurdepääsetavad ja toetama puuetega inimeste, eakate või haavatavate kodanike suuremat autonoomiat. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline ülesanne edendada nii tervishoiu- ja hoolduspersonali kui ka kodanike koolitamist uute tehnoloogiliste lahenduste kasutamise ja delikaatsete andmete haldamise alal;

II   TÄHTSUS REGIOONIDE KOMITEE JAOKS

| 6. | märgib, et paljudes ELi liikmesriikides on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tervishoiu- ja heaolupoliitika kavandamise, koostamise, rakendamise ja rahastamise eest kaasvastutavad. Seega on ilmselge, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb tihedalt kaasata kõigisse ümberkorraldustesse, mis avaldavad mõju tervishoiule ja sotsiaalhoolekandele; |
| --- | --- |

6.

märgib, et paljudes ELi liikmesriikides on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tervishoiu- ja heaolupoliitika kavandamise, koostamise, rakendamise ja rahastamise eest kaasvastutavad. Seega on ilmselge, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb tihedalt kaasata kõigisse ümberkorraldustesse, mis avaldavad mõju tervishoiule ja sotsiaalhoolekandele;

| 7. | tõdeb, et m-tervis ja e-tervis on paljude Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevuskavades kõrgel kohal. Samas ollakse riigiti ja piirkonniti jõutud erinevale arengutasemele. Vaja on tihedamat piirkondadevahelist koostööd ning poliitiliste ja praktiliste kogemuste vahetamist, et m-tervise valdkonna teerajajad saaksid oma teadmisi edasi anda. Komisjoni roll antud küsimuses võiks seisneda teadmiste ja parimate tavade kogumises ja koondamises; |
| --- | --- |

7.

tõdeb, et m-tervis ja e-tervis on paljude Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevuskavades kõrgel kohal. Samas ollakse riigiti ja piirkonniti jõutud erinevale arengutasemele. Vaja on tihedamat piirkondadevahelist koostööd ning poliitiliste ja praktiliste kogemuste vahetamist, et m-tervise valdkonna teerajajad saaksid oma teadmisi edasi anda. Komisjoni roll antud küsimuses võiks seisneda teadmiste ja parimate tavade kogumises ja koondamises;

| 8. | täheldab sarnaseid väljakutseid Euroopa tervishoiusüsteemide ees, näiteks suurenevad tervishoiukulud, elanikkond vananeb, suurem krooniliste haiguste ja mitme haiguse koosesinemise oht, teatud tervishoiutöötajate vähesus, ebavõrdne hooldus ja ebavõrdne juurdepääs hooldusele. Mõned neist probleemidest ilmnevad eriti teravalt hõredalt asustatud ja elanike suure hajutatusega piirkondades. M-tervis on üks vahend, mis võib aidata neid probleeme lahendada. Seepärast on Euroopa kodanike tervishoiu arendamise ning edasise tervise ja elukvaliteedi seisukohalt oluline tegur see, kui hästi m-tervise arengut patsisentide ja tervishoiutöötajate kasuks arvesse võetakse ja praktikasse rakendatakse; |
| --- | --- |

8.

täheldab sarnaseid väljakutseid Euroopa tervishoiusüsteemide ees, näiteks suurenevad tervishoiukulud, elanikkond vananeb, suurem krooniliste haiguste ja mitme haiguse koosesinemise oht, teatud tervishoiutöötajate vähesus, ebavõrdne hooldus ja ebavõrdne juurdepääs hooldusele. Mõned neist probleemidest ilmnevad eriti teravalt hõredalt asustatud ja elanike suure hajutatusega piirkondades. M-tervis on üks vahend, mis võib aidata neid probleeme lahendada. Seepärast on Euroopa kodanike tervishoiu arendamise ning edasise tervise ja elukvaliteedi seisukohalt oluline tegur see, kui hästi m-tervise arengut patsisentide ja tervishoiutöötajate kasuks arvesse võetakse ja praktikasse rakendatakse;

Võimalused

| 9. | leiab, et tervishoiu tõhustamise ja kodanike heaolu parandamise alal edu saavutamiseks on vaja suurendada kodanike mõjuvõimu ja osalemist tervist ja tervishoidu puudutavates küsimustes. M-tervis on üks põhiline eeldus tervishoiualase teabe pakkumiseks ja ühise otsustamise tugevdamiseks, tänu millele on kodanikel paremad võimalused oma terviseandmeid jälgida, tervist hoida ja vajaduse korral haigusega toime tulla. See pakub ka pereliikmetele ja teistele uusi võimalusi patsiendi nõusolekul osaleda, olla hästi informeeritud ja aidata aktiivselt kaasa küsimustes, mis puudutavad lähedase inimese tervist ja kontakte tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande töötajatega; |
| --- | --- |

9.

leiab, et tervishoiu tõhustamise ja kodanike heaolu parandamise alal edu saavutamiseks on vaja suurendada kodanike mõjuvõimu ja osalemist tervist ja tervishoidu puudutavates küsimustes. M-tervis on üks põhiline eeldus tervishoiualase teabe pakkumiseks ja ühise otsustamise tugevdamiseks, tänu millele on kodanikel paremad võimalused oma terviseandmeid jälgida, tervist hoida ja vajaduse korral haigusega toime tulla. See pakub ka pereliikmetele ja teistele uusi võimalusi patsiendi nõusolekul osaleda, olla hästi informeeritud ja aidata aktiivselt kaasa küsimustes, mis puudutavad lähedase inimese tervist ja kontakte tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande töötajatega;

| 10. | toonitab eelkõige asjaolu, et ulatuslikum digitaliseerimine ja paremad tervishoiualased teadmised võivad aidata paljudel kõrvalistes, hõreda asustusega või muus osas halvemas olukorras olevates piirkondades elavatel inimestel saada juurdepääs kvaliteetsele teabele, ennetavatele tervishoiualastele meetmetele, samuti hõlpsasti kättesaadavale ravile ja jälgimisele. Edaspidi aitab see luua paremaid tingimusi selleks, et inimesed saaksid kauem kodus elada ja iseendaga hakkama.M-tervis saab paljuski kaasa aidata tervishoiu inimkesksemaks muutumisele; |
| --- | --- |

10.

toonitab eelkõige asjaolu, et ulatuslikum digitaliseerimine ja paremad tervishoiualased teadmised võivad aidata paljudel kõrvalistes, hõreda asustusega või muus osas halvemas olukorras olevates piirkondades elavatel inimestel saada juurdepääs kvaliteetsele teabele, ennetavatele tervishoiualastele meetmetele, samuti hõlpsasti kättesaadavale ravile ja jälgimisele. Edaspidi aitab see luua paremaid tingimusi selleks, et inimesed saaksid kauem kodus elada ja iseendaga hakkama.M-tervis saab paljuski kaasa aidata tervishoiu inimkesksemaks muutumisele;

| 11. | tõdeb, et m-tervisel on suur potentsiaal stimuleerida tõendipõhist töökorraldust ning lihtsustada ja parandada tervishoiutöötajate töötingimusi. Näiteks võidakse tagada võimalus saada õiget teavet just vajalikul ajahetkel, dokumenteerides olulised andmed enne patsiendiga kohtumist või pakkudes patisendile kaugkonsultatsiooni. Et m-tervisest saaks tõepoolest parandamis- ja tõhustamisvahend, on vaja, et selles valdkonnas arendatavad ja pakutavad teenused ka tegelikult toetaksid personali tööd patsientidega; |
| --- | --- |

11.

tõdeb, et m-tervisel on suur potentsiaal stimuleerida tõendipõhist töökorraldust ning lihtsustada ja parandada tervishoiutöötajate töötingimusi. Näiteks võidakse tagada võimalus saada õiget teavet just vajalikul ajahetkel, dokumenteerides olulised andmed enne patsiendiga kohtumist või pakkudes patisendile kaugkonsultatsiooni. Et m-tervisest saaks tõepoolest parandamis- ja tõhustamisvahend, on vaja, et selles valdkonnas arendatavad ja pakutavad teenused ka tegelikult toetaksid personali tööd patsientidega;

| 12. | on seisukohal, et heade ja õigesti kohandatud teenuste abil saab m-tervis etendada olulist rolli tervishoiu kvaliteedi parandamisel ja tõhususe suurendamisel. M-tervise abil oleks näiteks võimalik vähendada haiglaravi vajavate krooniliste haigete arvu ja nende ravil viibimise kestust ja nad saaksid suuremas osas ise enda eest hoolitseda. Seetõttu on oluline, et m-tervise arendamine ei leiaks aset pelgalt eraldi väljaspool tervishoiusüsteemi, vaid et arendamine toimuks võimalikult integreeritult ja silmas pidades, et m-tervis on kodanike jaoks paremate tulemuste saavutamise vahend; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et heade ja õigesti kohandatud teenuste abil saab m-tervis etendada olulist rolli tervishoiu kvaliteedi parandamisel ja tõhususe suurendamisel. M-tervise abil oleks näiteks võimalik vähendada haiglaravi vajavate krooniliste haigete arvu ja nende ravil viibimise kestust ja nad saaksid suuremas osas ise enda eest hoolitseda. Seetõttu on oluline, et m-tervise arendamine ei leiaks aset pelgalt eraldi väljaspool tervishoiusüsteemi, vaid et arendamine toimuks võimalikult integreeritult ja silmas pidades, et m-tervis on kodanike jaoks paremate tulemuste saavutamise vahend;

| 13. | märgib, et suuremad investeeringud m-tervisesse võivad piirkonna ettevõtlust ja tööhõivet positiivselt mõjutada. Lisaks võib see aidata arendada teenuseid, mida saaks kasutada nii oma riigis kui ka välismaal. Aktiivse ettevõtluse paremaks stimuleerimiseks võiks käivitada mitmeid algatusi näiteks koolituste, ettevõtluskonkursside ja turustamisalase nõustamise vallas. Selleks et töötada välja sotsiaal- ja raviteenuste pakkujate jaoks teabevahetusteenuseid, peavad ettevõtjatel lisaks olema paremad teadmised sotsiaalhoolduses ja tervishoius kasutatavate tehniliste ja semantiliste standardite kohta. Väljatöötamise käigus on vaja seada sisse sihipärane koostöö avaliku ja ettevõtlussektori vahel; |
| --- | --- |

13.

märgib, et suuremad investeeringud m-tervisesse võivad piirkonna ettevõtlust ja tööhõivet positiivselt mõjutada. Lisaks võib see aidata arendada teenuseid, mida saaks kasutada nii oma riigis kui ka välismaal. Aktiivse ettevõtluse paremaks stimuleerimiseks võiks käivitada mitmeid algatusi näiteks koolituste, ettevõtluskonkursside ja turustamisalase nõustamise vallas. Selleks et töötada välja sotsiaal- ja raviteenuste pakkujate jaoks teabevahetusteenuseid, peavad ettevõtjatel lisaks olema paremad teadmised sotsiaalhoolduses ja tervishoius kasutatavate tehniliste ja semantiliste standardite kohta. Väljatöötamise käigus on vaja seada sisse sihipärane koostöö avaliku ja ettevõtlussektori vahel;

Suhted

| 14. | toonitab, et m-tervis on nii täienduseks kui ka loomulikuks osaks sellele, mida traditsiooniliselt käsitletakse tervishoiuna. Vaja ei ole luua paralleelset süsteemi ega tervishoiutöötajate professionaalseid pädevusi asendada. Samuti ei ole kavas asendada isiklikke kontakte patsientide ja tervishoiutöötajate vahel. M-tervis aitab hoopis suurendada patsientide mõjuvõimu, parandada patsientide informeeritust ning luua uusi suhteid patsientide ja tervishoiutöötajate vahele. Et m-tervisest saaks võimas vahend nii kodanike kui ka tervishoiutöötajate jaoks, on vaja panustada sihtrühmale kohandatud teabevahetusse, pädevuste suurendamisse ja muutuste tõhusasse juhtimisse; |
| --- | --- |

14.

toonitab, et m-tervis on nii täienduseks kui ka loomulikuks osaks sellele, mida traditsiooniliselt käsitletakse tervishoiuna. Vaja ei ole luua paralleelset süsteemi ega tervishoiutöötajate professionaalseid pädevusi asendada. Samuti ei ole kavas asendada isiklikke kontakte patsientide ja tervishoiutöötajate vahel. M-tervis aitab hoopis suurendada patsientide mõjuvõimu, parandada patsientide informeeritust ning luua uusi suhteid patsientide ja tervishoiutöötajate vahele. Et m-tervisest saaks võimas vahend nii kodanike kui ka tervishoiutöötajate jaoks, on vaja panustada sihtrühmale kohandatud teabevahetusse, pädevuste suurendamisse ja muutuste tõhusasse juhtimisse;

| 15. | tõdeb, et siiani on m-tervise arengut peamiselt juhtinud tervishoiuametnikud. M-tervise edukaks arenguks on aga vaja tulevikuväljavaateid avardada ja edendada tihedat koostööd avaliku ja erasektori hooldustöötajate, tarnijate ja ettevõtjate, eriti aga patsientide ja patsientide organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

15.

tõdeb, et siiani on m-tervise arengut peamiselt juhtinud tervishoiuametnikud. M-tervise edukaks arenguks on aga vaja tulevikuväljavaateid avardada ja edendada tihedat koostööd avaliku ja erasektori hooldustöötajate, tarnijate ja ettevõtjate, eriti aga patsientide ja patsientide organisatsioonide vahel;

Rahalised vahendid

| 16. | konstateerib, et vaatamata suurtele erinevustele kõnealuses valdkonnas põhinevad paljud hüvitamismudelid Euroopa tervishoiusüsteemis sekkumisele, visiitidele ja ravitud patsientide arvule. Tavapäraselt kuulub hüvitamisele ravi vajava isiku visiit tervishoiutöötaja juurde, mitte aga see, et tal aidatakse oma tervist hoida või oma tervise eest suuremas ulatuses hoolitseda. M-tervise täieliku potentsiaali ärakasutamiseks eelkõige terviseedendusel võib seepärast olla vaja arutada uusi ja väärtusepõhisemaid hüvitamismudeleid; |
| --- | --- |

16.

konstateerib, et vaatamata suurtele erinevustele kõnealuses valdkonnas põhinevad paljud hüvitamismudelid Euroopa tervishoiusüsteemis sekkumisele, visiitidele ja ravitud patsientide arvule. Tavapäraselt kuulub hüvitamisele ravi vajava isiku visiit tervishoiutöötaja juurde, mitte aga see, et tal aidatakse oma tervist hoida või oma tervise eest suuremas ulatuses hoolitseda. M-tervise täieliku potentsiaali ärakasutamiseks eelkõige terviseedendusel võib seepärast olla vaja arutada uusi ja väärtusepõhisemaid hüvitamismudeleid;

| 17. | märgib, et ELi majanduspoliitika komitee hinnangul on 30–40 % liikmesriikide tervishoiukuludest seotud üle 65aastaste inimestega, kelle osakaal kogurahvastikus kasvab prognooside kohaselt 17 %-lt (2010. aastal) 30 %-le (2060. aastal). Pealegi toob see kaasa olukorra, kus 2050. aastaks on üks üle 65aastane isik kahe töötava elaniku kohta, võrrelduna nelja töötava isikuga 2004. aastal. M-tervis võib aidata toime tulla demograafiliste probleemide ja kasvavate tervishoiukuludega muu hulgas tänu sellele, et haiglapäevade arv väheneb, rohkem hoolitsetakse ise oma tervise eest ja ELi kodanike üldine tervis paraneb; |
| --- | --- |

17.

märgib, et ELi majanduspoliitika komitee hinnangul on 30–40 % liikmesriikide tervishoiukuludest seotud üle 65aastaste inimestega, kelle osakaal kogurahvastikus kasvab prognooside kohaselt 17 %-lt (2010. aastal) 30 %-le (2060. aastal). Pealegi toob see kaasa olukorra, kus 2050. aastaks on üks üle 65aastane isik kahe töötava elaniku kohta, võrrelduna nelja töötava isikuga 2004. aastal. M-tervis võib aidata toime tulla demograafiliste probleemide ja kasvavate tervishoiukuludega muu hulgas tänu sellele, et haiglapäevade arv väheneb, rohkem hoolitsetakse ise oma tervise eest ja ELi kodanike üldine tervis paraneb;

Koostalitlusvõime

| 18. | tõdeb, et m-tervise arendamine suunab tähelepanu vajadusele õigusliku, keelelise ja tehnilise koostalitlusvõime järele. Toimiv elektrooniline andmevahetus nii erinevate tervishoiuteenuste osutajate kui ka patsientide ja tervishoiuteenuste osutajate vahel on kõrgema kvaliteedi, suurema tõhususe ja patsientide tugevama positsiooni eeltingimus. Eelkõige on vaja tagada, et väljatöötamisel olevad m-tervise rakendused annavad võimaluse teavet vahetada nii eri rakenduste vahel kui ka rakenduste ja tervishoius kasutatavate töösüsteemide vahel. Need on põhieeldused, kuna Euroopa riikide ees seisavad ühesugused väljakutsed. EL võib sellega seoses etendada olulist rolli, juhtides arengut ühiste standardite ja nõuete suunas. Samal ajal peab suurem koostalitlusvõime olema õiges tasakaalus avatuse ja turvalisusega, kusjuures parem koostalitlusvõime ei tohi kunagi viia kontrollimatute andmevoogudeni. Selle eelduseks on, et teabevahetus põhineb alati teadlikel valikutel kehtivate seaduste ja turvanõuete piires; |
| --- | --- |

18.

tõdeb, et m-tervise arendamine suunab tähelepanu vajadusele õigusliku, keelelise ja tehnilise koostalitlusvõime järele. Toimiv elektrooniline andmevahetus nii erinevate tervishoiuteenuste osutajate kui ka patsientide ja tervishoiuteenuste osutajate vahel on kõrgema kvaliteedi, suurema tõhususe ja patsientide tugevama positsiooni eeltingimus. Eelkõige on vaja tagada, et väljatöötamisel olevad m-tervise rakendused annavad võimaluse teavet vahetada nii eri rakenduste vahel kui ka rakenduste ja tervishoius kasutatavate töösüsteemide vahel. Need on põhieeldused, kuna Euroopa riikide ees seisavad ühesugused väljakutsed. EL võib sellega seoses etendada olulist rolli, juhtides arengut ühiste standardite ja nõuete suunas. Samal ajal peab suurem koostalitlusvõime olema õiges tasakaalus avatuse ja turvalisusega, kusjuures parem koostalitlusvõime ei tohi kunagi viia kontrollimatute andmevoogudeni. Selle eelduseks on, et teabevahetus põhineb alati teadlikel valikutel kehtivate seaduste ja turvanõuete piires;

Turvalisus ja eraelu puutumatus

| 19. | rõhutab, et m-tervise edukas areng sõltub sellest, kui hästi suudetakse tagada eraelu puutumatuse kaitse. Kodanike usaldus tervishoiu ja tervishoiuasutuste teabehalduse vastu on põhiline eeltingimus, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid pakkuda head ja turvalist tervishoiuteenust. Esmajoones tuleb tagada, et delikaatsed andmed ei oleks kättesaadavad kõrvalistele isikutele ega oleks neid võimalik kasutada sellistel eesmärkidel, milleks asjaomane isik ei ole nõusolekut andnud. Seepärast võib ehk olla põhjust arutada, kas lisaks olemasolevale seadusandlusele on pakkujate osutavate m-tervise teenuste puhul vajadus täiendava järelevalve, eeskirjade või sertimise järele. Lisaks tuleks hoogustada selliste usaldusväärsete ja turvaliste lahenduste arendamist, mis aitavad isikuid tuvastada biomeetriliste andmete põhjal; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et m-tervise edukas areng sõltub sellest, kui hästi suudetakse tagada eraelu puutumatuse kaitse. Kodanike usaldus tervishoiu ja tervishoiuasutuste teabehalduse vastu on põhiline eeltingimus, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid pakkuda head ja turvalist tervishoiuteenust. Esmajoones tuleb tagada, et delikaatsed andmed ei oleks kättesaadavad kõrvalistele isikutele ega oleks neid võimalik kasutada sellistel eesmärkidel, milleks asjaomane isik ei ole nõusolekut andnud. Seepärast võib ehk olla põhjust arutada, kas lisaks olemasolevale seadusandlusele on pakkujate osutavate m-tervise teenuste puhul vajadus täiendava järelevalve, eeskirjade või sertimise järele. Lisaks tuleks hoogustada selliste usaldusväärsete ja turvaliste lahenduste arendamist, mis aitavad isikuid tuvastada biomeetriliste andmete põhjal;

| 20. | märgib siiski, et õigusaktid tuleb koostada nii, et need ei raskendaks teadusuuringuid ja süstemaatilisi kvaliteedi parandamise püüdlusi rohkem, kui see on vajalik patsiendi andmete kaitse tagamiseks. Vaja on leida võimalikult laiaulatuslik tasakaal ühelt poolt vajaduse vahel kaitsta kodanike eraelu puutumatust ja teiselt poolt tervishoiutava vahel püüda kogutud teabe alusel parandada kvaliteeti ning teenuste tulemuslikkust praeguste ja tulevaste patsientide jaoks. Sellega seoses soovib Regioonide Komitee iseäranis tõsta esile vajaduse seda asjaolu uue andmekaitsemääruse ettepaneku käsitlemisel arvesse võtta, et optimeerimise eesmärgil leitaks mõlema eesmärgi vahel sobiv tasakaal; |
| --- | --- |

20.

märgib siiski, et õigusaktid tuleb koostada nii, et need ei raskendaks teadusuuringuid ja süstemaatilisi kvaliteedi parandamise püüdlusi rohkem, kui see on vajalik patsiendi andmete kaitse tagamiseks. Vaja on leida võimalikult laiaulatuslik tasakaal ühelt poolt vajaduse vahel kaitsta kodanike eraelu puutumatust ja teiselt poolt tervishoiutava vahel püüda kogutud teabe alusel parandada kvaliteeti ning teenuste tulemuslikkust praeguste ja tulevaste patsientide jaoks. Sellega seoses soovib Regioonide Komitee iseäranis tõsta esile vajaduse seda asjaolu uue andmekaitsemääruse ettepaneku käsitlemisel arvesse võtta, et optimeerimise eesmärgil leitaks mõlema eesmärgi vahel sobiv tasakaal;

| 21. | on siiralt huvitatud, et kodanikel oleks kindlustunne selles, et tervishoiutöötajate pakutavate või soovitatud m-tervise teenuste kasutamine on turvaline ning need aitavad parandada tervist ja elukvaliteeti. Lisaks on muu hulgas vaja tagada meditsiinilisest seisukohast võimalikult kvaliteetsed m-tervise teenused. Komitee soovitab siinkohal teha selget vahet meditsiiniseadmete ja elustiilitoodete vahel: viimasesse kategooriasse kuuluvaid m-tervise teenuseid tuleb hinnata meditsiiniseadmete ja -meetodite üldtunnustatud mudelite alusel ning nende osas tuleb rakendada meditsiiniseadmete direktiivi 93/42/EMÜ. Tarvis on ka selget teavet, mille alusel tarbijad, patsiendid ja tervishoiutöötajad saavad valida sellise m-tervise teenuse, mis tegelikku vajadust kõige paremini rahuldab; |
| --- | --- |

21.

on siiralt huvitatud, et kodanikel oleks kindlustunne selles, et tervishoiutöötajate pakutavate või soovitatud m-tervise teenuste kasutamine on turvaline ning need aitavad parandada tervist ja elukvaliteeti. Lisaks on muu hulgas vaja tagada meditsiinilisest seisukohast võimalikult kvaliteetsed m-tervise teenused. Komitee soovitab siinkohal teha selget vahet meditsiiniseadmete ja elustiilitoodete vahel: viimasesse kategooriasse kuuluvaid m-tervise teenuseid tuleb hinnata meditsiiniseadmete ja -meetodite üldtunnustatud mudelite alusel ning nende osas tuleb rakendada meditsiiniseadmete direktiivi 93/42/EMÜ. Tarvis on ka selget teavet, mille alusel tarbijad, patsiendid ja tervishoiutöötajad saavad valida sellise m-tervise teenuse, mis tegelikku vajadust kõige paremini rahuldab;

Subsidiaarsus

| 22. | tuletab meelde, et tervishoiuteenuste korraldamine ja tagamine kuulub liikmesriikide pädevusse. Paljudes ELi liikmesriikides vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kas kogu tervishoiu- ja hoolekandepoliitika või siis selle oluliste osade eest. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on sellest tulenevalt keskne roll tervishoiu arendamisel ja selle digitaliseerimisel e-tervise ja m-tervise kaudu. Seega on tihe koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning subsidiaarsuse põhimõtte austamise ELi m-tervise edasiarendamisel äärmiselt suure tähtsusega. |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et tervishoiuteenuste korraldamine ja tagamine kuulub liikmesriikide pädevusse. Paljudes ELi liikmesriikides vastutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kas kogu tervishoiu- ja hoolekandepoliitika või siis selle oluliste osade eest. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on sellest tulenevalt keskne roll tervishoiu arendamisel ja selle digitaliseerimisel e-tervise ja m-tervise kaudu. Seega on tihe koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning subsidiaarsuse põhimõtte austamise ELi m-tervise edasiarendamisel äärmiselt suure tähtsusega.

Brüssel, 4. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

III Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

| 21.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 19/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 19/84

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Mahepõllumajandusliku tootmise meetmepakett”

(2015/C 019/18)

| Raportöör | Willemien Hester Maij (NL/EPP), Overijsseli provintsivalitsuse liige |
| --- | --- |
| Viitedokumendid | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tegevuskava mahepõllumajandusliku tootmise tuleviku kohta Euroopa Liidus”
  COM(2014) 179 final
  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XXX/XXX [ametlike kontrollide määrus] muutmise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 kehtetuks tunnistamise kohta –
  COM(2014) 180 final |

Raportöör

Willemien Hester Maij (NL/EPP), Overijsseli provintsivalitsuse liige

Viitedokumendid

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tegevuskava mahepõllumajandusliku tootmise tuleviku kohta Euroopa Liidus”

COM(2014) 179 final

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XXX/XXX [ametlike kontrollide määrus] muutmise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 kehtetuks tunnistamise kohta –

COM(2014) 180 final

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Meetmepaketi eesmärgid

| 1. | nõustub komisjoni poolt mahepõllumajanduslikule tootmisele seatud eesmärkidega: kõrvaldada mahepõllumajandusliku tootmise säästva arengu ees seisvad takistused; võimaldada siseturul tõhusamalt toimida ja tagada põllumajandustootjate ja ettevõtjate aus konkurents ning säilitada või parandada tarbijate usaldust mahepõllumajanduslike toodete vastu; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoni poolt mahepõllumajanduslikule tootmisele seatud eesmärkidega: kõrvaldada mahepõllumajandusliku tootmise säästva arengu ees seisvad takistused; võimaldada siseturul tõhusamalt toimida ja tagada põllumajandustootjate ja ettevõtjate aus konkurents ning säilitada või parandada tarbijate usaldust mahepõllumajanduslike toodete vastu;

| 2. | soovitab parandada kehtivat määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta. Sellega väljendab Regioonide Komitee –ehkki ta peab oluliseks püüelda mahepõllumajanduse põhimõtete suunas – toetust komisjoni kaalutud võimalusele parandada senist olukorda, lähtudes kehtivate õigusaktide tõhustamisest ja paremast jõustamisest. Regioonide Komitee sedastab, et komisjon on otsustanud õigusakti ulatusliku muutmise kasuks, mis toob kaasa eeskirjade karmistamise ja igasuguse paindlikkuse kaotamise. Regioonide Komitee on seisukohal, et ettevõtjate usaldusväärsus ja tootmissüsteemi terviklikkus ning kohandamine ELi eri piirkondade erisuguse agrokliima ja arenguetappidega on jätkusuutliku majanduskasvu ja tarbijausalduse alus. Seepärast ei saa eelöeldut üksnes eeskirjade karmistamisega peale suruda. Karmistatud eeskirjad mõjutavad otseselt mahepõllumajandussektori järjepidevust. Komisjoni arvates on kõnealune mõju ajutine. Oodates hindamisaruandeid, mis seda kinnitavad, ei pea komitee seda seisukohta piisavalt põhjendatuks ja eelistab väljapakutud ulatuslikule seadusemuudatusele – revolutsioonile – evolutsioonilist arengut, st kehtiva määruse parandamist; |
| --- | --- |

2.

soovitab parandada kehtivat määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta. Sellega väljendab Regioonide Komitee –ehkki ta peab oluliseks püüelda mahepõllumajanduse põhimõtete suunas – toetust komisjoni kaalutud võimalusele parandada senist olukorda, lähtudes kehtivate õigusaktide tõhustamisest ja paremast jõustamisest. Regioonide Komitee sedastab, et komisjon on otsustanud õigusakti ulatusliku muutmise kasuks, mis toob kaasa eeskirjade karmistamise ja igasuguse paindlikkuse kaotamise. Regioonide Komitee on seisukohal, et ettevõtjate usaldusväärsus ja tootmissüsteemi terviklikkus ning kohandamine ELi eri piirkondade erisuguse agrokliima ja arenguetappidega on jätkusuutliku majanduskasvu ja tarbijausalduse alus. Seepärast ei saa eelöeldut üksnes eeskirjade karmistamisega peale suruda. Karmistatud eeskirjad mõjutavad otseselt mahepõllumajandussektori järjepidevust. Komisjoni arvates on kõnealune mõju ajutine. Oodates hindamisaruandeid, mis seda kinnitavad, ei pea komitee seda seisukohta piisavalt põhjendatuks ja eelistab väljapakutud ulatuslikule seadusemuudatusele – revolutsioonile – evolutsioonilist arengut, st kehtiva määruse parandamist;

| 3. | võtab rahuloluga teadmiseks komisjoni koostatud tegevuskava, millega toetatakse üleminekut uuele õigusraamistikule. Ent komiteele valmistab tegevuskava pettumuse kolmel põhjusel. Esiteks ei seata selles konkreetset arvulist eesmärki sektori laiendamise osas. Teiseks puudub tegevuskaval oma eelarve, kui Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) eelarve välja arvata. EAFRD eelarve on piiratud ja on karta, et märkimisväärset osa saada olevatest vahenditest tuleb kasutada uue määruse artiklist 20 (Lubamatute toodete või ainete sisaldus) tulenevate kahjude hüvitamiseks. Kolmandaks puudub tegevuskaval kohalik ja piirkondlik mõõde, ehkki seda mõõdet mainitakse mahepõllumajandusliku tootmise üldpõhimõtetes, mis on esitatud määruse ettepaneku artikli 4 punktis g. Komitee jaoks on see käest lastud võimalus, kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused osalevad vahetult mahepõllumajanduse arendamisel, olles maaelu arengu programmide meetmete kaasrahastajad. Komitee taotleb tegevuskava tugevdamist ja sellele suurema rahastamise tagamist; |
| --- | --- |

3.

võtab rahuloluga teadmiseks komisjoni koostatud tegevuskava, millega toetatakse üleminekut uuele õigusraamistikule. Ent komiteele valmistab tegevuskava pettumuse kolmel põhjusel. Esiteks ei seata selles konkreetset arvulist eesmärki sektori laiendamise osas. Teiseks puudub tegevuskaval oma eelarve, kui Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) eelarve välja arvata. EAFRD eelarve on piiratud ja on karta, et märkimisväärset osa saada olevatest vahenditest tuleb kasutada uue määruse artiklist 20 (Lubamatute toodete või ainete sisaldus) tulenevate kahjude hüvitamiseks. Kolmandaks puudub tegevuskaval kohalik ja piirkondlik mõõde, ehkki seda mõõdet mainitakse mahepõllumajandusliku tootmise üldpõhimõtetes, mis on esitatud määruse ettepaneku artikli 4 punktis g. Komitee jaoks on see käest lastud võimalus, kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused osalevad vahetult mahepõllumajanduse arendamisel, olles maaelu arengu programmide meetmete kaasrahastajad. Komitee taotleb tegevuskava tugevdamist ja sellele suurema rahastamise tagamist;

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

| 4. | Mõningad väljapakutud meetmed, eelkõige liikmesriikidelt erandite tegemise võimaluse äravõtmine, tõstatab kahtlusi subsidiaarsuse vaatepunktist, kuna on küsitav, kas kõnealused meetmed on vajalikud kavandatud eesmärkide saavutamiseks ja kas nad toovad selget kasu. Lisaks minnakse ettepanekus vajalikust kaugemale. Kehtivate õigusaktide ulatuslik läbivaatamine on enneaegne, läheb liiga kaugele ja kujutab endast proportsionaalsuse põhimõtte võimalikku rikkumist, kuna soovitud tulemuste saavutamiseks on muid, vähem piiravaid võimalusi. Eelnimetatud küsimusi rõhutati Regioonide Komitee poolt läbiviidud subsidiaarsuse järelevalve konsultatsiooni käigus (1). |
| --- | --- |

4.

Mõningad väljapakutud meetmed, eelkõige liikmesriikidelt erandite tegemise võimaluse äravõtmine, tõstatab kahtlusi subsidiaarsuse vaatepunktist, kuna on küsitav, kas kõnealused meetmed on vajalikud kavandatud eesmärkide saavutamiseks ja kas nad toovad selget kasu. Lisaks minnakse ettepanekus vajalikust kaugemale. Kehtivate õigusaktide ulatuslik läbivaatamine on enneaegne, läheb liiga kaugele ja kujutab endast proportsionaalsuse põhimõtte võimalikku rikkumist, kuna soovitud tulemuste saavutamiseks on muid, vähem piiravaid võimalusi. Eelnimetatud küsimusi rõhutati Regioonide Komitee poolt läbiviidud subsidiaarsuse järelevalve konsultatsiooni käigus (1).

Määruse ülesehitus

| 5. | Komitee soovitab käsitleda III peatükis (Tootmiseeskirjad) nimetatud delegeeritud õigusakte määruse põhisätetes, et võimaldada Regioonide Komiteel nende oluliste sätete kohta arvamust avaldada.
  Eeskirjad koosnevad ühest määrusest ja lisadest, mis sisaldavad konkreetseid tootmiseeskirju. Määrus koosneb 45 artiklist, millest 29 hõlmavad delegeeritud õigusakte. Regioonide Komiteel puudub pädevus väljendada arvamust delegeeritud õigusaktide kohta. Delegeeritud õigusakte esineb määruse kõigis osades. Eelkõige 13 tootmiseeskirju puudutavat delegeeritud õigusakti on keskse tähtsusega mahepõllumajandussektori järjepidevuse seisukohalt kohalikul ja piirkondlikul tasandil. ELi toimimise lepingu artiklis 290 sedastatakse, et valdkonna olemuslikud aspektid sätestatakse seadusandliku aktiga ning õigust neid sätestada ei või delegeerida. Seega on määruse ülesehitus vastuolus ELi toimimise lepingu lähtepunktiga; |
| --- | --- |

5.

Komitee soovitab käsitleda III peatükis (Tootmiseeskirjad) nimetatud delegeeritud õigusakte määruse põhisätetes, et võimaldada Regioonide Komiteel nende oluliste sätete kohta arvamust avaldada.

Eeskirjad koosnevad ühest määrusest ja lisadest, mis sisaldavad konkreetseid tootmiseeskirju. Määrus koosneb 45 artiklist, millest 29 hõlmavad delegeeritud õigusakte. Regioonide Komiteel puudub pädevus väljendada arvamust delegeeritud õigusaktide kohta. Delegeeritud õigusakte esineb määruse kõigis osades. Eelkõige 13 tootmiseeskirju puudutavat delegeeritud õigusakti on keskse tähtsusega mahepõllumajandussektori järjepidevuse seisukohalt kohalikul ja piirkondlikul tasandil. ELi toimimise lepingu artiklis 290 sedastatakse, et valdkonna olemuslikud aspektid sätestatakse seadusandliku aktiga ning õigust neid sätestada ei või delegeerida. Seega on määruse ülesehitus vastuolus ELi toimimise lepingu lähtepunktiga;

| 6. | soovitab käsitleda ettepanekut koos ametlikke kontrolle puudutava määruse ettepanekuga, kuna mahepõllumajandusliku tootmise ning asjaomaste toodete märgistamise eeskirjade kontrollimise kord sätestatakse ametlikke kontrolle puudutava määruse ettepanekus. Regioonide Komitee esitas oma arvamuses kõnealuse määruse kohta vastuväiteid komisjoni pädevusele võtta vastu delegeeritud õigusakte, pidades silmas ametlike kontrollide läbiviimise erieeskirju. Komitee on pidanud hädavajalikuks, et määrusesse lisatakse otse kõik sätted, millel on märkimisväärne mõju kontrollitegevusele ja liikmeriikide eelarvele; |
| --- | --- |

6.

soovitab käsitleda ettepanekut koos ametlikke kontrolle puudutava määruse ettepanekuga, kuna mahepõllumajandusliku tootmise ning asjaomaste toodete märgistamise eeskirjade kontrollimise kord sätestatakse ametlikke kontrolle puudutava määruse ettepanekus. Regioonide Komitee esitas oma arvamuses kõnealuse määruse kohta vastuväiteid komisjoni pädevusele võtta vastu delegeeritud õigusakte, pidades silmas ametlike kontrollide läbiviimise erieeskirju. Komitee on pidanud hädavajalikuks, et määrusesse lisatakse otse kõik sätted, millel on märkimisväärne mõju kontrollitegevusele ja liikmeriikide eelarvele;

Reguleerimisese, -ala ja mõisted

| 7. | soovitab selgelt piiritleda tootmise ja kontrolli erieeskirjade kohaldamise ulatuse, mis peaks lõppema hetkel, mil mahepõllumajanduslik toode on pakendatud, märgistatud ja tehtud lõpptarbijale kättesaadavaks rikkumiskindlas pakendis. Juhul, kui toodet turustatakse lahtiselt, ilma originaalpakendita või mitte rikkumiskindlas pakendis, tuleks eeskirju kohaldada kuni toote müümiseni lõpptarbijale; |
| --- | --- |

7.

soovitab selgelt piiritleda tootmise ja kontrolli erieeskirjade kohaldamise ulatuse, mis peaks lõppema hetkel, mil mahepõllumajanduslik toode on pakendatud, märgistatud ja tehtud lõpptarbijale kättesaadavaks rikkumiskindlas pakendis. Juhul, kui toodet turustatakse lahtiselt, ilma originaalpakendita või mitte rikkumiskindlas pakendis, tuleks eeskirju kohaldada kuni toote müümiseni lõpptarbijale;

| 8. | soovitab mõiste „ettevõtjate rühm” määratlemisel artiklis 3 lähtuda ka mõiste „väikepõllumajandustootja” piirkondlikust määratlusest käibe alusel. Komisjon määratleb mõiste „ettevõtjate rühm”, et vähendada üksikute väikepõllumajandustootjate halduskoormust. Komitee hindab seda kavatsust, ent ei saa nõustuda „väikepõllumajandustootja” mõiste määratlemisega üksnes põllumajandusmaa pindala alusel: 5 ha suuruse kasvuhooneaianduse puhul on tegemist suuremahulise tootmisega, 5 ha suurune mägikarjamaa kuulub aga väiketootmise kategooriasse; |
| --- | --- |

8.

soovitab mõiste „ettevõtjate rühm” määratlemisel artiklis 3 lähtuda ka mõiste „väikepõllumajandustootja” piirkondlikust määratlusest käibe alusel. Komisjon määratleb mõiste „ettevõtjate rühm”, et vähendada üksikute väikepõllumajandustootjate halduskoormust. Komitee hindab seda kavatsust, ent ei saa nõustuda „väikepõllumajandustootja” mõiste määratlemisega üksnes põllumajandusmaa pindala alusel: 5 ha suuruse kasvuhooneaianduse puhul on tegemist suuremahulise tootmisega, 5 ha suurune mägikarjamaa kuulub aga väiketootmise kategooriasse;

Tootmiseeskirjad

| 9. | soovitab säilitada võimaluse tegeleda samaaegselt mahepõllumajandusliku ja traditsioonilise põllumajandustootmisega. Komisjon lõpetab üldisi tootmiseeskirju käsitleva artikli 7 lõike 1 punktiga a paralleelselt mahepõllumajanduse ja traditsioonilise põllumajandusega tegelemise käibiva tava. Ligikaudu neljandik Euroopa mahepõllumajandustootjatest toodab paralleelselt mõlemal meetodil. Mahepõllumajandusliku tootmise kontrollorganid kontrollivad ka paralleelset tootmist viljelevate ettevõtjate kogu tegevust. Komitee on seisukohal, et kõnealune kombineeritud majandustegevus soodustab mahepõllumajanduse ja traditsioonilise põllumajanduse koosmõju ja aitab seeläbi kaasa põllumajanduse säästlikumaks muutmisele ja asjaomasele innovatsioonitegevusele. Komitee kardab, et kombineeritud põllumajanduse keelustamisega kaob üks osa mahepõllumajandustootjaid või peavad nad eeskirjadest möödahiilimiseks otsima abi halduslikest ümberkorraldustest (jagamine); |
| --- | --- |

9.

soovitab säilitada võimaluse tegeleda samaaegselt mahepõllumajandusliku ja traditsioonilise põllumajandustootmisega. Komisjon lõpetab üldisi tootmiseeskirju käsitleva artikli 7 lõike 1 punktiga a paralleelselt mahepõllumajanduse ja traditsioonilise põllumajandusega tegelemise käibiva tava. Ligikaudu neljandik Euroopa mahepõllumajandustootjatest toodab paralleelselt mõlemal meetodil. Mahepõllumajandusliku tootmise kontrollorganid kontrollivad ka paralleelset tootmist viljelevate ettevõtjate kogu tegevust. Komitee on seisukohal, et kõnealune kombineeritud majandustegevus soodustab mahepõllumajanduse ja traditsioonilise põllumajanduse koosmõju ja aitab seeläbi kaasa põllumajanduse säästlikumaks muutmisele ja asjaomasele innovatsioonitegevusele. Komitee kardab, et kombineeritud põllumajanduse keelustamisega kaob üks osa mahepõllumajandustootjaid või peavad nad eeskirjadest möödahiilimiseks otsima abi halduslikest ümberkorraldustest (jagamine);

| 10. | soovitab konsulteerida tõu- ja sordiaretusega tegelevate ettevõtjatega realistliku üleminekuperioodi kestuses üleminekul 100 % mahepõllumajandusliku tooraine eeskirjale. Komisjon jätab välja mitmed eeskirjades võimaldatud erandid ja sätestab artiklites 10, 11 ja 12, et mahepõllumajanduslike taimede ja taimsete saaduste tootmiseks ning loomade, merevetikate ja vesiviljelusloomade kasvatamiseks tohib kasutada vaid mahepõllumajanduslikku algmaterjali. Paljudes piirkondades ei ole see veel kaugeltki nii, kuna mahepõllumajanduslikku algmaterjali ei ole piisavalt saadaval. Seetõttu näeb komisjon ette üleminekuperioodi kuni 31. detsembrini 2021. Komitee on seisukohal, et nimetatud periood on realistlik vaid juhul, kui sellega kaasnevad eraldi toetusmeetmed, ja taotleb selle tähtaja hindamist 2019. aastal tagamaks, et see ei too kaasa algmaterjali puudust ega tootmise vähenemist; |
| --- | --- |

10.

soovitab konsulteerida tõu- ja sordiaretusega tegelevate ettevõtjatega realistliku üleminekuperioodi kestuses üleminekul 100 % mahepõllumajandusliku tooraine eeskirjale. Komisjon jätab välja mitmed eeskirjades võimaldatud erandid ja sätestab artiklites 10, 11 ja 12, et mahepõllumajanduslike taimede ja taimsete saaduste tootmiseks ning loomade, merevetikate ja vesiviljelusloomade kasvatamiseks tohib kasutada vaid mahepõllumajanduslikku algmaterjali. Paljudes piirkondades ei ole see veel kaugeltki nii, kuna mahepõllumajanduslikku algmaterjali ei ole piisavalt saadaval. Seetõttu näeb komisjon ette üleminekuperioodi kuni 31. detsembrini 2021. Komitee on seisukohal, et nimetatud periood on realistlik vaid juhul, kui sellega kaasnevad eraldi toetusmeetmed, ja taotleb selle tähtaja hindamist 2019. aastal tagamaks, et see ei too kaasa algmaterjali puudust ega tootmise vähenemist;

| 11. | soovitab kohandada mahepõllumajanduslike taimesortide ametlikku loetellu lisamise eeskirju enne, kui kaotatakse seemnete kasutamisele kehtivad erandid. Arvamuses „Põllumajanduslikud geeniressursid – säilitamisest jätkusuutliku kasutamiseni” (CdR 1277/2014 fin) nendib komitee, et eeskirju ametlikku liigi- ja sordiloetellu lisamiseks ei ole kohandatud mahepõllumajandusliku seemnearetusega. Taimse paljundusmaterjali tootmist ja turul pakkumist käsitlev uus määruse ettepanek peaks komitee arvates looma võimaluse sertifitseerida seemneid kriteeriumide alusel, mis on kohandatud mahepõllumajandusliku tootmisega; |
| --- | --- |

11.

soovitab kohandada mahepõllumajanduslike taimesortide ametlikku loetellu lisamise eeskirju enne, kui kaotatakse seemnete kasutamisele kehtivad erandid. Arvamuses „Põllumajanduslikud geeniressursid – säilitamisest jätkusuutliku kasutamiseni” (CdR 1277/2014 fin) nendib komitee, et eeskirju ametlikku liigi- ja sordiloetellu lisamiseks ei ole kohandatud mahepõllumajandusliku seemnearetusega. Taimse paljundusmaterjali tootmist ja turul pakkumist käsitlev uus määruse ettepanek peaks komitee arvates looma võimaluse sertifitseerida seemneid kriteeriumide alusel, mis on kohandatud mahepõllumajandusliku tootmisega;

| 12. | tõdeb, et komisjon läheb jõupingutuste tegemise kohustuse süsteemilt üle tulemuste saavutamise kohustuse süsteemile, kehtestades artikliga 20 lubamatute ainete sisalduse piirmäära mahepõllumajanduslikes toodetes. Komitee ei toeta eraldi tulemuste saavutamise kohustuse süsteemi sisseviimist mahepõllumajandussektoris ja on seisukohal, et kõigile Euroopa toiduainetele peavad kehtima samad toiduohutuseeskirjad; |
| --- | --- |

12.

tõdeb, et komisjon läheb jõupingutuste tegemise kohustuse süsteemilt üle tulemuste saavutamise kohustuse süsteemile, kehtestades artikliga 20 lubamatute ainete sisalduse piirmäära mahepõllumajanduslikes toodetes. Komitee ei toeta eraldi tulemuste saavutamise kohustuse süsteemi sisseviimist mahepõllumajandussektoris ja on seisukohal, et kõigile Euroopa toiduainetele peavad kehtima samad toiduohutuseeskirjad;

| 13. | kui pikemas perspektiivis kavatsetakse kehtestada lubamatute ainete sisalduse piirmäär mahepõllumajanduslikes toodetes, tuleks eelnevalt selgitada eeskirju, mille alusel saaksid tootjad liikmesriikidelt kahjuhüvitist. Mahepõllumajandustootja ei saa praktiliselt vältida seda, et tema tooted sisaldavad jääke, kui traditsioonilist põllumajandust viljelev naaber ei võta kaitsemeetmeid võimaliku saastumise ennetamiseks. Regioonide Komitee on seisukohal, et kahju, mis viib sertifikaadi äravõtmiseni, ei tohi toimuda mahepõllumajandustootja või kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arvel. Määruse ettepanku alusel võivad liikmesriigid kasutada ühise põllumajanduspoliitika vahendeid riiklike hüvitiste väljamaksmiseks põllumajandustootjatele tekkinud kahju korral. Ent komisjon ei käsitle kõnealuse meetme eelarvemõju, kuna hüvitamise kord ei ole selge; |
| --- | --- |

13.

kui pikemas perspektiivis kavatsetakse kehtestada lubamatute ainete sisalduse piirmäär mahepõllumajanduslikes toodetes, tuleks eelnevalt selgitada eeskirju, mille alusel saaksid tootjad liikmesriikidelt kahjuhüvitist. Mahepõllumajandustootja ei saa praktiliselt vältida seda, et tema tooted sisaldavad jääke, kui traditsioonilist põllumajandust viljelev naaber ei võta kaitsemeetmeid võimaliku saastumise ennetamiseks. Regioonide Komitee on seisukohal, et kahju, mis viib sertifikaadi äravõtmiseni, ei tohi toimuda mahepõllumajandustootja või kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arvel. Määruse ettepanku alusel võivad liikmesriigid kasutada ühise põllumajanduspoliitika vahendeid riiklike hüvitiste väljamaksmiseks põllumajandustootjatele tekkinud kahju korral. Ent komisjon ei käsitle kõnealuse meetme eelarvemõju, kuna hüvitamise kord ei ole selge;

Kaubavahetus kolmandate riikidega

| 14. | märgib, et komisjon teeb ettepaneku töötada kaubanduslepingute raames välja samaväärsuse põhimõte kaubavahetuseks kolmandate riikidega. Kontrollimeetmete ja tootmiseeskirjade võrdlemisest saab seega kaubanduslepingu osa. Komitee leiab, et see ei ole piisavalt läbipaistev ja võib kahjustada tarbijausaldust ja soovitab seoses samaväärsuse kriteeriumiga kehtestada kaubanduslepingute raames menetluseeskirjad, mille alusel saab komisjon pidada läbirääkimisi kolmandate riikidega läbipaistval viisil. Läbipaistvuse suurendamiseks lepingute sõlmimisel on vajalik Euroopa Ülemkogu mandaat koos sellega seotud eeskirjadega, ning komisjon peaks sõlmitud lepingutest nõukogule aru andma; |
| --- | --- |

14.

märgib, et komisjon teeb ettepaneku töötada kaubanduslepingute raames välja samaväärsuse põhimõte kaubavahetuseks kolmandate riikidega. Kontrollimeetmete ja tootmiseeskirjade võrdlemisest saab seega kaubanduslepingu osa. Komitee leiab, et see ei ole piisavalt läbipaistev ja võib kahjustada tarbijausaldust ja soovitab seoses samaväärsuse kriteeriumiga kehtestada kaubanduslepingute raames menetluseeskirjad, mille alusel saab komisjon pidada läbirääkimisi kolmandate riikidega läbipaistval viisil. Läbipaistvuse suurendamiseks lepingute sõlmimisel on vajalik Euroopa Ülemkogu mandaat koos sellega seotud eeskirjadega, ning komisjon peaks sõlmitud lepingutest nõukogule aru andma;

Menetlus-, ülemineku- ja lõppsätted

| 15. | soovitab säilitada korrapäraste kohapealsete kontrollide käibiva tava. Määruse ettepaneku artikli 44 lõikega 3 muudetakse ametlike kontrollide määruse ettepaneku artiklit 23. Sellega asendatakse iga-aastane kohapealne kontroll riski hindamisele tugineva kontrollisüsteemiga. Asendamist motiveeritakse kulude vähendamisega. Nagu IFOAM, AREPO ja EOCC, on ka Regioonide Komitee arvamusel, et tegemist on soovimatu arenguga. Kontrollid on väga olulised tarbijate usalduse võitmiseks ja nad on tootjate peegel. |
| --- | --- |

15.

soovitab säilitada korrapäraste kohapealsete kontrollide käibiva tava. Määruse ettepaneku artikli 44 lõikega 3 muudetakse ametlike kontrollide määruse ettepaneku artiklit 23. Sellega asendatakse iga-aastane kohapealne kontroll riski hindamisele tugineva kontrollisüsteemiga. Asendamist motiveeritakse kulude vähendamisega. Nagu IFOAM, AREPO ja EOCC, on ka Regioonide Komitee arvamusel, et tegemist on soovimatu arenguga. Kontrollid on väga olulised tarbijate usalduse võitmiseks ja nad on tootjate peegel.

Mahepõllumajandusliku tootmise tegevuskava

| 16. | soovitab luua platvormi tegevuskava järelevalveks ja hindamiseks. Kõnealuse platvormi raames edendataks ja hinnataks tegevuskava eluviimist. Platvormi tegevusest võtaksid osa nn kuldse kolmnurga, st ettevõtjate, ametiasutuste ning haridus- ja teadusringkondade esindajad. Konkreetsemalt mõeldakse majanduselu, haridus- ja teadusringkondade ning liikmesriikide ja piirkondade esindajaid, samuti tarbijate ja keskkonnaorganisatsioonide kogu. Komitee soovitab komisjonil seada tegevuskavale eesmärgi, et 2020. aastaks haritaks 10 % maast mahepõllumajanduslikult. Meetmetes 17 ja 18 nimetatakse piirkondade tegevusi, mida võiks koordineerida platvormi vahendusel; |
| --- | --- |

16.

soovitab luua platvormi tegevuskava järelevalveks ja hindamiseks. Kõnealuse platvormi raames edendataks ja hinnataks tegevuskava eluviimist. Platvormi tegevusest võtaksid osa nn kuldse kolmnurga, st ettevõtjate, ametiasutuste ning haridus- ja teadusringkondade esindajad. Konkreetsemalt mõeldakse majanduselu, haridus- ja teadusringkondade ning liikmesriikide ja piirkondade esindajaid, samuti tarbijate ja keskkonnaorganisatsioonide kogu. Komitee soovitab komisjonil seada tegevuskavale eesmärgi, et 2020. aastaks haritaks 10 % maast mahepõllumajanduslikult. Meetmetes 17 ja 18 nimetatakse piirkondade tegevusi, mida võiks koordineerida platvormi vahendusel;

| 17. | toetab mahepõllumajanduslike toodete kasutuselevõttu suurköökides. Haridus- ja ametiasutuste, tervishoiuasutuste ja ettevõtete toitlustajad võivad anda hoogu kohaliku mahepõllumajandusliku tootmise arengule ja korraldusele. Mahepõllumajanduslike toodete kasutuselevõtt toitlustusasutustes on sageli osa kohalikest poliitikameetmetest. Regioonide Komitee soovitab püüelda selle poole, et koolisööklates pakutaks 75 % ulatuses tervislikke, mahepõllumajanduslikke ja/või kohalikke tooteid, ning luua andmebaasi teabe ja ettepanekutega tervislike mahepõllumajanduslike ja piirkondlike toodete kasutamise kohta toitlustusasutustes; |
| --- | --- |

17.

toetab mahepõllumajanduslike toodete kasutuselevõttu suurköökides. Haridus- ja ametiasutuste, tervishoiuasutuste ja ettevõtete toitlustajad võivad anda hoogu kohaliku mahepõllumajandusliku tootmise arengule ja korraldusele. Mahepõllumajanduslike toodete kasutuselevõtt toitlustusasutustes on sageli osa kohalikest poliitikameetmetest. Regioonide Komitee soovitab püüelda selle poole, et koolisööklates pakutaks 75 % ulatuses tervislikke, mahepõllumajanduslikke ja/või kohalikke tooteid, ning luua andmebaasi teabe ja ettepanekutega tervislike mahepõllumajanduslike ja piirkondlike toodete kasutamise kohta toitlustusasutustes;

| 18. | toetab veevarude ja looduslike alade kaitsmist mahepõllumajanduse abil. Eri piirkondadel on häid kogemusi veevarude ja looduslike alade kaitse ühendamisest mahepõllumajanduse abil. Komitee soovitab neid kogemusi jagada, et julgustada ka teisi kohalikke ja piirkondlike omavalitsusi asjaomases suunas tegutsema. |
| --- | --- |

18.

toetab veevarude ja looduslike alade kaitsmist mahepõllumajanduse abil. Eri piirkondadel on häid kogemusi veevarude ja looduslike alade kaitse ühendamisest mahepõllumajanduse abil. Komitee soovitab neid kogemusi jagada, et julgustada ka teisi kohalikke ja piirkondlike omavalitsusi asjaomases suunas tegutsema.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Uus põhjendus 9

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tootmiseeskirjade kohaldamisel tuleb jätta teatud paindlikkus, et norme ja nõudeid oleks võimalik kohandada kohalike kliima- või geograafiliste tingimustega, eriliste viljelusviisidega ja orgaanilise arengu etappidega See peaks võimaldama kohaldada erandlikke eeskirju, ent ainult ELi õigusaktides kehtestatud eritingimuste piires. Suurem paindlikkus ei tohi olla vastuolus sertifitseerimise jõupingutustega, mis peavad olema tõhusad ja ühtlustatud. Seetõttu tuleb erandite kohaldamisele kehtestada selged kriteeriumid ja reeglid ning lisada need põhimäärusesse. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Tootmiseeskirjade kohaldamisel tuleb jätta teatud paindlikkus, et norme ja nõudeid oleks võimalik kohandada kohalike kliima- või geograafiliste tingimustega, eriliste viljelusviisidega ja orgaanilise arengu etappidega See peaks võimaldama kohaldada erandlikke eeskirju, ent ainult ELi õigusaktides kehtestatud eritingimuste piires. Suurem paindlikkus ei tohi olla vastuolus sertifitseerimise jõupingutustega, mis peavad olema tõhusad ja ühtlustatud. Seetõttu tuleb erandite kohaldamisele kehtestada selged kriteeriumid ja reeglid ning lisada need põhimäärusesse.

Motivatsioon

Muudatusettepanekuga soovitakse tuua tagasi praeguse määruse eelnõu paindlikkus, mis võimaldab arvesse võtta kohalikke tingimusi.

Muudatusettepanek 2

Artikli 2 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) I lisas loetletud põllumajandustoodete ning mõnede teiste käesoleva määruse I lisas loetletud toodete suhtes niivõrd, kuivõrd kõnealused põllumajandustooted ja teised tooted on mõeldud tootmiseks, ettevalmistamiseks, turustamiseks, turulelaskmiseks, importimiseks või eksportimiseks mahepõllumajanduslikena. | Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) I lisas loetletud põllumajandustoodete ning mõnede teiste käesoleva määruse I lisas loetletud toodete suhtes niivõrd, kuivõrd kõnealused põllumajandustooted ja teised tooted on mõeldud tootmiseks, ettevalmistamiseks, turustamiseks, turulelaskmiseks, importimiseks või eksportimiseks mahepõllumajanduslikena. Määrust kohaldatakse hetkeni, kui need on pakendatud, märgistatud ja tehtud lõpptarbimiseks kättesaadavaks rikkumiskindlas pakendis või kuni need jõuavad lõpptarbijani lahtiselt ilma pakendita või mitte rikkumiskindlas pakendis. |
| Metsloomade küttimisel saadud tooteid ning kalapüügitooteid ei loeta mahepõllumajanduslikuks toodanguks. | Metsloomade küttimisel saadud tooteid ning kalapüügitooteid ei loeta mahepõllumajanduslikuks toodanguks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) I lisas loetletud põllumajandustoodete ning mõnede teiste käesoleva määruse I lisas loetletud toodete suhtes niivõrd, kuivõrd kõnealused põllumajandustooted ja teised tooted on mõeldud tootmiseks, ettevalmistamiseks, turustamiseks, turulelaskmiseks, importimiseks või eksportimiseks mahepõllumajanduslikena.

Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) I lisas loetletud põllumajandustoodete ning mõnede teiste käesoleva määruse I lisas loetletud toodete suhtes niivõrd, kuivõrd kõnealused põllumajandustooted ja teised tooted on mõeldud tootmiseks, ettevalmistamiseks, turustamiseks, turulelaskmiseks, importimiseks või eksportimiseks mahepõllumajanduslikena. Määrust kohaldatakse hetkeni, kui need on pakendatud, märgistatud ja tehtud lõpptarbimiseks kättesaadavaks rikkumiskindlas pakendis või kuni need jõuavad lõpptarbijani lahtiselt ilma pakendita või mitte rikkumiskindlas pakendis.

Metsloomade küttimisel saadud tooteid ning kalapüügitooteid ei loeta mahepõllumajanduslikuks toodanguks.

Metsloomade küttimisel saadud tooteid ning kalapüügitooteid ei loeta mahepõllumajanduslikuks toodanguks.

Motivatsioon

Oluline on selgelt piiritleda tootmise ja kontrollimise erieeskirja kohaldamise ulatus alates hetkest, kui toode lahkub põllumajandusettevõttest, kuni hetkeni, kui see on rikkumiskindlas pakendis ja/või jõuab lõpptarbijani.

Muudatusettepanek 3

Artikli 3 lõige 7

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „ettevõtjate rühm” – rühm, milles iga ettevõtja on põllumajandustootja, kellel on kuni viis ha kasutatava põllumajandusmaaga majapidamine ning kes võib lisaks toidu või sööda tootmisele tegelda ka toidu või sööda töölemisega; | „ettevõtjate rühm” – rühm, milles iga ettevõtja on põllumajandustootja, keda vastavas liikmeriigis kehtivate eeskirjade alusel võib määratleda väikepõllumajandustootjana
  kellel on kuni viis ha kasutatava põllumajandusmaaga majapidamine ning kes võib lisaks toidu ja/või sööda tootmisele tegelda ka toidu ja/või sööda töölemisega; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

„ettevõtjate rühm” – rühm, milles iga ettevõtja on põllumajandustootja, kellel on kuni viis ha kasutatava põllumajandusmaaga majapidamine ning kes võib lisaks toidu või sööda tootmisele tegelda ka toidu või sööda töölemisega;

„ettevõtjate rühm” – rühm, milles iga ettevõtja on põllumajandustootja, keda vastavas liikmeriigis kehtivate eeskirjade alusel võib määratleda väikepõllumajandustootjana
  kellel on kuni viis ha kasutatava põllumajandusmaaga majapidamine ning kes võib lisaks toidu ja/või sööda tootmisele tegelda ka toidu ja/või sööda töölemisega;

Motivatsioon

Mõiste „väikepõllumajandustootja” lisamine sõltub oluliselt kohalikust kontekstist. Seetõttu peab liikmesriikidel olema võimalik sellele määratlusele ise sisu anda.

Muudatusettepanek 4

Artikli 7 lõike 1 punkt a

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ettevõtjad peavad järgima järgmiseid üldisi tootmiseeskirju: | Ettevõtjad peavad järgima järgmiseid üldisi tootmiseeskirju: |
| (a) | kogu põllumajandusliku majapidamise või vesiviljelusettevõtte majandamisel järgitakse mahepõllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavaid eeskirju; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Ettevõtjad peavad järgima järgmiseid üldisi tootmiseeskirju:

Ettevõtjad peavad järgima järgmiseid üldisi tootmiseeskirju:

(a)

kogu põllumajandusliku majapidamise või vesiviljelusettevõtte majandamisel järgitakse mahepõllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavaid eeskirju;

| (a) | kogu põllumajandusliku majapidamise või vesiviljelusettevõtte majandamisel järgitakse täielikult või teatud osas mahepõllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavaid eeskirju; |
| --- | --- |

(a)

kogu põllumajandusliku majapidamise või vesiviljelusettevõtte majandamisel järgitakse täielikult või teatud osas mahepõllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavaid eeskirju;

Motivatsioon

Kombineeritud põllumajandus soodustab mahepõllumajanduse ja traditsioonilise põllumajanduse koosmõju. Selle keelustamisel osa mahepõllumajandustootjaid loobub tootmisest.

Muudatusettepanek 5

Artikkel 20

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lubamatute toodete või ainete sisaldus | Lubamatute toodete või ainete sisaldus |
| 1. | Mahepõllumajanduslikuna ei turustata tooteid, milles avastatakse selliste toodete või ainete sisaldus, mis ei ole artikli 19 kohaselt lubatud, üle ettenähtud määra, võttes eelkõige arvesse direktiivi 2006/125/EÜ. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Lubamatute toodete või ainete sisaldus

Lubamatute toodete või ainete sisaldus

1.

Mahepõllumajanduslikuna ei turustata tooteid, milles avastatakse selliste toodete või ainete sisaldus, mis ei ole artikli 19 kohaselt lubatud, üle ettenähtud määra, võttes eelkõige arvesse direktiivi 2006/125/EÜ.

| 1. | Mahepõllumajanduslikuna ei turustata tooteid, milles avastatakse selliste toodete või ainete sisaldus, mis ei ole artikli 19 kohaselt lubatud, üle ettenähtud määra, võttes eelkõige arvesse direktiivi 2006/125/EÜ. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Selleks et tagada mahepõllumajandusliku tootmise ja märgistamise süsteemi tulemuslikkus, tõhusus ja läbipaistvus, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 36 vastu delegeeritud õigusakte seoses spetsiifiliste kriteeriumide ja tingimustega lõikes 1 osutatud määrade kohaldamiseks ning seoses nende määrade kehtestamisega ja nende kohandamisega vastavalt tehnika arengule. |
| --- | --- |

2.

Selleks et tagada mahepõllumajandusliku tootmise ja märgistamise süsteemi tulemuslikkus, tõhusus ja läbipaistvus, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 36 vastu delegeeritud õigusakte seoses spetsiifiliste kriteeriumide ja tingimustega lõikes 1 osutatud määrade kohaldamiseks ning seoses nende määrade kehtestamisega ja nende kohandamisega vastavalt tehnika arengule.

| 2. | Selleks et tagada mahepõllumajandusliku tootmise ja märgistamise süsteemi tulemuslikkus, tõhusus ja läbipaistvus, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 36 vastu delegeeritud õigusakte seoses spetsiifiliste kriteeriumide ja tingimustega lõikes 1 osutatud määrade kohaldamiseks ning seoses nende määrade kehtestamisega ja nende kohandamisega vastavalt tehnika arengule. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 211 lõikest 1 ja kui komisjon on võtnud loaandmisotsuse vastu ilma käesoleva määruse artikli 37 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kohaldamata, võivad liikmesriigid maksta põllumajandustootjatele toetust, et hüvitada neile kahju, mis on tekkinud, kuna tootjad ei saa turustada oma põllumajandustooteid mahepõllumajanduslikuna, sest need on saastunud lubamatute toodete või ainetega, tingimusel et põllumajandustootjad on võtnud kõik asjakohased meetmed sellise saastumise ohu vältimiseks. Liikmesriigid võivad selliste kahjude täielikuks või osaliseks katmiseks kasutada ka ühise põllumajanduspoliitika vahendeid. |
| --- | --- |

3.

Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 211 lõikest 1 ja kui komisjon on võtnud loaandmisotsuse vastu ilma käesoleva määruse artikli 37 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kohaldamata, võivad liikmesriigid maksta põllumajandustootjatele toetust, et hüvitada neile kahju, mis on tekkinud, kuna tootjad ei saa turustada oma põllumajandustooteid mahepõllumajanduslikuna, sest need on saastunud lubamatute toodete või ainetega, tingimusel et põllumajandustootjad on võtnud kõik asjakohased meetmed sellise saastumise ohu vältimiseks. Liikmesriigid võivad selliste kahjude täielikuks või osaliseks katmiseks kasutada ka ühise põllumajanduspoliitika vahendeid.

| 3. | Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 211 lõikest 1 ja kui komisjon on võtnud loaandmisotsuse vastu ilma käesoleva määruse artikli 37 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kohaldamata, võivad liikmesriigid maksta põllumajandustootjatele toetust, et hüvitada neile kahju, mis on tekkinud, kuna tootjad ei saa turustada oma põllumajandustooteid mahepõllumajanduslikuna, sest need on saastunud lubamatute toodete või ainetega, tingimusel et põllumajandustootjad on võtnud kõik asjakohased meetmed sellise saastumise ohu vältimiseks. Liikmesriigid võivad selliste kahjude täielikuks või osaliseks katmiseks kasutada ka ühise põllumajanduspoliitika vahendeid. |
| --- | --- |

3.

Motivatsioon

Regioonide Komitee ei toeta eraldi tulemuste saavutamise kohustuse kehtestamist mahesektorile.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 30

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Samaväärsus kaubanduslepingu raames | Samaväärsus kaubanduslepingu raames |
| Artikli 28 lõike 1 punkti b alapunkti ii esimeses taandes osutatud tunnustatud kolmas riik on kolmas riik, mida liit on tunnustanud kaubanduslepingu alusel riigina, millel on tootmissüsteem, mis vastab samaväärsetele eesmärkidele ja põhimõtetele, kohaldades eeskirju, mis tagavad nõuetelevastavuse puhul samal tasemel kindlustunde kui liidu eeskirjad. | 1. | Artikli 28 lõike 1 punkti b alapunkti ii esimeses taandes osutatud tunnustatud kolmas riik on kolmas riik, mida liit on tunnustanud kaubanduslepingu alusel riigina, millel on tootmissüsteem, mis vastab samaväärsetele eesmärkidele ja põhimõtetele, kohaldades eeskirju, mis tagavad nõuetelevastavuse puhul samal tasemel kindlustunde kui liidu eeskirjad. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Samaväärsus kaubanduslepingu raames

Samaväärsus kaubanduslepingu raames

Artikli 28 lõike 1 punkti b alapunkti ii esimeses taandes osutatud tunnustatud kolmas riik on kolmas riik, mida liit on tunnustanud kaubanduslepingu alusel riigina, millel on tootmissüsteem, mis vastab samaväärsetele eesmärkidele ja põhimõtetele, kohaldades eeskirju, mis tagavad nõuetelevastavuse puhul samal tasemel kindlustunde kui liidu eeskirjad.

1.

Artikli 28 lõike 1 punkti b alapunkti ii esimeses taandes osutatud tunnustatud kolmas riik on kolmas riik, mida liit on tunnustanud kaubanduslepingu alusel riigina, millel on tootmissüsteem, mis vastab samaväärsetele eesmärkidele ja põhimõtetele, kohaldades eeskirju, mis tagavad nõuetelevastavuse puhul samal tasemel kindlustunde kui liidu eeskirjad.

| 2. | Komisjon määratleb menetluseeskirjad kolmandate riikide tunnustamiseks kaubanduslepingu alusel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaubanduslepingu sõlmimisel tegutseb komisjon Euroopa Ülemkogu antud mandaadi ja sellega kaasnevate eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

3.

Motivatsioon

Tarbijate usalduse tugevdamist silmas pidades loob kontrollimeetmete ja tootmiseeskirjade võrdlemine aluse samaväärsuse põhimõttele.

Muudatusettepanek 7

Artikli 36 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Delegeeritud volituste rakendamine | Delegeeritud volituste rakendamine |
| 3. | Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Delegeeritud volituste rakendamine

Delegeeritud volituste rakendamine

3.

Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| 3. | Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile, ja nõukogule ja Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

3.

Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile, ja nõukogule ja Regioonide Komiteele.

Motivatsioon

Regioonide Komitee on seisukohal, et tema kui Euroopa Liidu nõuandev organ peab saama väljendada oma arvamust piirkondade jaoks olulistel teemadel. Kuna aluslepinguga ei ole ettenähtud, et Regioonide Komitee nõustab komisjoni delegeeritud õigusaktide osas, soovib Regioonide Komitee anda nendega seotud küsimustes nõu parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 8

Artikli 44 lõike 3 punkti 3 alapunkt c

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seoses artikli 1 lõike 2 punktis j osutatud eeskirjadega tuleb käesoleva artikli lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktidega ette näha eeskirjad, mis käsitlevad järgmist: | Seoses artikli 1 lõike 2 punktis j osutatud eeskirjadega tuleb käesoleva artikli lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktidega ette näha eeskirjad, mis käsitlevad järgmist: |
| c) | ettevõtjate suhtes teostavate ametlike kontrollide sagedus ning juhud ja tingimused, mille puhul tehakse selliste ettevõtjate suhtes teatud ametlikest kontrollidest erandeid; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Seoses artikli 1 lõike 2 punktis j osutatud eeskirjadega tuleb käesoleva artikli lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktidega ette näha eeskirjad, mis käsitlevad järgmist:

Seoses artikli 1 lõike 2 punktis j osutatud eeskirjadega tuleb käesoleva artikli lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktidega ette näha eeskirjad, mis käsitlevad järgmist:

c)

ettevõtjate suhtes teostavate ametlike kontrollide sagedus ning juhud ja tingimused, mille puhul tehakse selliste ettevõtjate suhtes teatud ametlikest kontrollidest erandeid;

| c) | ettevõtjate suhtes teostavate ametlike kontrollide sagedus ning juhud ja tingimused, mille puhul tehakse selliste ettevõtjate suhtes teatud ametlikest kontrollidest erandeid; |
| --- | --- |

c)

ettevõtjate suhtes teostavate ametlike kontrollide sagedus ning juhud ja tingimused, mille puhul tehakse selliste ettevõtjate suhtes teatud ametlikest kontrollidest erandeid;

Motivatsioon

Korrapärased kohapealsed kontrollid on väga olulised tarbijate usalduse võitmiseks ja pakuvad tootjatele tagasisidet. Seetõttu on väga oluline need kontrollid säilitada.

Muudatusettepanek 9

II lisa II osa punkt 1.4.1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.4.1. | Üldised söötmisnõuded
  Söötmisega seoses kohaldatakse järgmisi eeskirju: |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.4.1.

Üldised söötmisnõuded

Söötmisega seoses kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| 1.4.1. | Üldised söötmisnõuded
  Söötmisega seoses kohaldatakse järgmisi eeskirju: |
| --- | --- |

1.4.1.

Üldised söötmisnõuded

Söötmisega seoses kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | peamiselt saadakse loomasööt põllumajandusettevõttest, kus loomi peetakse, või sama piirkonna muudest mahepõllumajandusettevõtetest; |
| --- | --- |

a)

peamiselt saadakse loomasööt põllumajandusettevõttest, kus loomi peetakse, või sama piirkonna muudest mahepõllumajandusettevõtetest;

| a) | peamiselt saadakse loomasööt põllumajandusettevõttest, kus loomi peetakse, või sama piirkonna muudest mahepõllumajandusettevõtetest, kui ressursid seda võimaldavad. Vastasel juhul võidakse seda osta eriloal piirkonnast väljaspool; |
| --- | --- |

a)

peamiselt saadakse loomasööt põllumajandusettevõttest, kus loomi peetakse, või sama piirkonna muudest mahepõllumajandusettevõtetest, kui ressursid seda võimaldavad. Vastasel juhul võidakse seda osta eriloal piirkonnast väljaspool;

Motivatsioon

Mõnes Euroopa piirkonnas kaoksid selle nõude tagajärjel ära paljud mahepõllumajanduslikud kariloomakasvatused, kuna praegu on väga raske karja söötmisel sõltuda 100 % oma või lähedal asuvast ettevõttest.

Brüssel, 4. detsember 2014

Regioonide Komitee president

Michel LEBRUN

---

(1)  Subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku ja subsidiaarsuse eksperdirühma konsultatsioon, mis toimus 16. aprillist26. maini 2014. Aruanne on kättesaadav veebiaadressil http://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/Observations2014/COM%20(2014)%20180%20860ce890ecc54e2dbf32defbd5e433c4/Report%20consultation%20Organic%20farming.pdf

1

---