# Uradni list L 350/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 350 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5031. december 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 350

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5031. december 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave | 1 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 31.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 350/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1580/2007

z dne 21. decembra 2007

o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1) ter zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo (2) ter zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1182/2007 z dne 26. septembra 2007 o določitvi posebnih pravil za sektor sadja in zelenjave, o spremembi direktiv 2001/112/ES in 2001/113/ES in uredb (EGS) št. 827/68, (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96, (ES) št. 2826/2000, (ES) št. 1782/2003 in (ES) št. 318/2006 ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2202/96 (3) in zlasti člena 42 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1182/2007 je spremenila prejšnjo ureditev v sektorju sadja in zelenjave iz Uredbe (ES) št. 2200/96, Uredbe (ES) št. 2201/96 in Uredbe Sveta (ES) št. 2202/96 z dne 28. oktobra 1996 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce določenih agrumov (4). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1182/2007 je spremenila prejšnjo ureditev v sektorju sadja in zelenjave iz Uredbe (ES) št. 2200/96, Uredbe (ES) št. 2201/96 in Uredbe Sveta (ES) št. 2202/96 z dne 28. oktobra 1996 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce določenih agrumov (4).

| (2) | Sedanja izvedbena pravila za sektor sadja in zelenjave so zajeta v veliko uredbah, od katerih so se številne večkrat spreminjale. Ta izvedbena pravila je treba spremeniti zaradi sprememb ureditve trga za sadje in zelenjavo iz Uredbe (ES) št. 1182/2007 ter na podlagi izkušenj. Obseg sprememb zaradi jasnosti zahteva vključitev vseh teh izvedbenih pravil v novo in ločeno uredbo. |
| --- | --- |

(2)

Sedanja izvedbena pravila za sektor sadja in zelenjave so zajeta v veliko uredbah, od katerih so se številne večkrat spreminjale. Ta izvedbena pravila je treba spremeniti zaradi sprememb ureditve trga za sadje in zelenjavo iz Uredbe (ES) št. 1182/2007 ter na podlagi izkušenj. Obseg sprememb zaradi jasnosti zahteva vključitev vseh teh izvedbenih pravil v novo in ločeno uredbo.

| (3) | Naslednje uredbe Komisije je treba zato razveljaviti:






  — | Uredbo (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznih režimov za sadje in zelenjavo (5), |
| --- | --- | --- |

(3)

Naslednje uredbe Komisije je treba zato razveljaviti:

—

Uredbo (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznih režimov za sadje in zelenjavo (5),

| — | Uredbo (ES) št. 1555/96 z dne 30. julija 1996 o predpisih glede uporabe dodatnih uvoznih dajatev za sadje in zelenjavo (6), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1555/96 z dne 30. julija 1996 o predpisih glede uporabe dodatnih uvoznih dajatev za sadje in zelenjavo (6),

| — | Uredbo (ES) št. 961/1999 z dne 6. maja 1999 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil v zvezi z razširitvijo predpisov, ki so jih izdale organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave (7), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 961/1999 z dne 6. maja 1999 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil v zvezi z razširitvijo predpisov, ki so jih izdale organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave (7),

| — | Uredbo (ES) št. 544/2001 z dne 20. marca 2001 o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede dodatne finančne pomoči operativnim skladom (8), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 544/2001 z dne 20. marca 2001 o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede dodatne finančne pomoči operativnim skladom (8),

| — | Uredbo (ES) št. 1148/2001 z dne 12. junija 2001 o preverjanju skladnosti s standardi trženja, ki se uporabljajo za sveže sadje in zelenjavo (9), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1148/2001 z dne 12. junija 2001 o preverjanju skladnosti s standardi trženja, ki se uporabljajo za sveže sadje in zelenjavo (9),

| — | Uredbo (ES) št. 2590/2001 z dne 21. decembra 2001 o odobritvi postopkov preverjanja skladnosti s standardi trženja, ki veljajo za sveže sadje in zelenjavo in se izvajajo v Švici pred uvozom v Evropsko skupnost (10), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 2590/2001 z dne 21. decembra 2001 o odobritvi postopkov preverjanja skladnosti s standardi trženja, ki veljajo za sveže sadje in zelenjavo in se izvajajo v Švici pred uvozom v Evropsko skupnost (10),

| — | Uredbo (ES) št. 1791/2002 z dne 9. oktobra 2002 o odobritvi postopkov za preverjanje skladnosti s standardi trženja, ki se uporabljajo za sveže sadje in zelenjavo in izvajajo v Maroku pred uvozom v Evropsko skupnost (11), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1791/2002 z dne 9. oktobra 2002 o odobritvi postopkov za preverjanje skladnosti s standardi trženja, ki se uporabljajo za sveže sadje in zelenjavo in izvajajo v Maroku pred uvozom v Evropsko skupnost (11),

| — | Uredbo (ES) št. 2103/2002 z dne 28. novembra 2002 o odobritvi postopkov preverjanja skladnosti s standardi trženja za sveže sadje in zelenjavo, ki se uporabljajo v Južni Afriki pred uvozom v Evropsko skupnost (12), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 2103/2002 z dne 28. novembra 2002 o odobritvi postopkov preverjanja skladnosti s standardi trženja za sveže sadje in zelenjavo, ki se uporabljajo v Južni Afriki pred uvozom v Evropsko skupnost (12),

| — | Uredbo (ES) št. 48/2003 z dne 10. januarja 2003 o pravilih, ki se uporabljajo za mešanice različnih vrst svežega sadja in zelenjave v istih enotah pakiranja (13), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 48/2003 z dne 10. januarja 2003 o pravilih, ki se uporabljajo za mešanice različnih vrst svežega sadja in zelenjave v istih enotah pakiranja (13),

| — | Uredbo (ES) št. 606/2003 z dne 2. aprila 2003 o odobritvi postopkov za preverjanje skladnosti s tržnimi standardi, ki se uporabljajo za sveže sadje in zelenjavo in ki se izvajajo v Izraelu pred uvozom v Skupnost (14), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 606/2003 z dne 2. aprila 2003 o odobritvi postopkov za preverjanje skladnosti s tržnimi standardi, ki se uporabljajo za sveže sadje in zelenjavo in ki se izvajajo v Izraelu pred uvozom v Skupnost (14),

| — | Uredbo (ES) št. 761/2003 z dne 30. aprila 2003 o odobritvi postopkov preverjanja skladnosti s standardi trženja, ki se uporabljajo za sveže sadje in zelenjavo in se pred uvozom v Skupnost opravijo v Indiji (15), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 761/2003 z dne 30. aprila 2003 o odobritvi postopkov preverjanja skladnosti s standardi trženja, ki se uporabljajo za sveže sadje in zelenjavo in se pred uvozom v Skupnost opravijo v Indiji (15),

| — | Uredbo (ES) št. 1432/2003 z dne 11. avgusta 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede pogojev za priznanje organizacij proizvajalcev in začasno priznanje skupin proizvajalcev (16), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1432/2003 z dne 11. avgusta 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede pogojev za priznanje organizacij proizvajalcev in začasno priznanje skupin proizvajalcev (16),

| — | Uredbo (ES) št. 1433/2003 z dne 11. avgusta 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede operativnih skladov, operativnih programov in finančne pomoči (17), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1433/2003 z dne 11. avgusta 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede operativnih skladov, operativnih programov in finančne pomoči (17),

| — | Uredbo (ES) št. 1943/2003 z dne 3. novembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede pomoči skupinam proizvajalcev, ki jim je bilo izdano začasno priznanje (18), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1943/2003 z dne 3. novembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede pomoči skupinam proizvajalcev, ki jim je bilo izdano začasno priznanje (18),

| — | Uredbo (ES) št. 103/2004 z dne 21. januarja 2004 o podrobnih pravilih za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede režimov intervencij in umikov s trga v sektorju sadja in zelenjave (19), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 103/2004 z dne 21. januarja 2004 o podrobnih pravilih za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede režimov intervencij in umikov s trga v sektorju sadja in zelenjave (19),

| — | Uredbo (ES) št. 1557/2004 z dne 1. septembra 2004 o odobritvi postopkov za preverjanje skladnosti s tržnimi standardi za nekatere vrste svežega sadja, ki se izvajajo v Novi Zelandiji pred uvozom v Skupnost (20), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1557/2004 z dne 1. septembra 2004 o odobritvi postopkov za preverjanje skladnosti s tržnimi standardi za nekatere vrste svežega sadja, ki se izvajajo v Novi Zelandiji pred uvozom v Skupnost (20),

| — | Uredbo (ES) št. 179/2006 z dne 1. februarja 2006 o uvajanju sistema uvoznih dovoljenj za jabolka, uvožena iz tretjih držav (21), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 179/2006 z dne 1. februarja 2006 o uvajanju sistema uvoznih dovoljenj za jabolka, uvožena iz tretjih držav (21),

| — | Uredbo (ES) št. 430/2006 z dne 15. marca 2006 o odobritvi postopkov preverjanja skladnosti s standardi trženja za sveže sadje in zelenjavo, ki se uporabljajo v Senegalu pred uvozom v Skupnost (22), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 430/2006 z dne 15. marca 2006 o odobritvi postopkov preverjanja skladnosti s standardi trženja za sveže sadje in zelenjavo, ki se uporabljajo v Senegalu pred uvozom v Skupnost (22),

| — | Uredbo (ES) št. 431/2006 z dne 15. marca 2006 o odobritvi postopkov preverjanja skladnosti s standardi trženja za sveže sadje in zelenjavo, ki se uporabljajo v Keniji pred uvozom v Skupnost (23), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 431/2006 z dne 15. marca 2006 o odobritvi postopkov preverjanja skladnosti s standardi trženja za sveže sadje in zelenjavo, ki se uporabljajo v Keniji pred uvozom v Skupnost (23),

| — | Uredbo (ES) št. 1790/2006 z dne 5. decembra 2006 o odobritvi ukrepov za preverjanje skladnosti s tržnimi standardi za sveže sadje in zelenjavo, ki se izvajajo v Turčiji pred uvozom v Skupnost (24). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1790/2006 z dne 5. decembra 2006 o odobritvi ukrepov za preverjanje skladnosti s tržnimi standardi za sveže sadje in zelenjavo, ki se izvajajo v Turčiji pred uvozom v Skupnost (24).

| (4) | Sprejeti je treba podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1182/2007. |
| --- | --- |

(4)

Sprejeti je treba podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1182/2007.

| (5) | Treba je določiti tržna leta za vse proizvode iz sadja in zelenjave. Ker v sektorju ni več shem pomoči, ki bi sledile proizvodnemu ciklu zadevnih proizvodov, se vsa tržna leta uskladijo s koledarskim letom. |
| --- | --- |

(5)

Treba je določiti tržna leta za vse proizvode iz sadja in zelenjave. Ker v sektorju ni več shem pomoči, ki bi sledile proizvodnemu ciklu zadevnih proizvodov, se vsa tržna leta uskladijo s koledarskim letom.

| (6) | Uredba (ES) št. 1182/2007 pooblašča Komisijo, da določa tržne standarde za proizvode iz sadja in zelenjave, pri čemer člen 2(7) navaja posamezne sedanje uredbe, ki določajo, da morajo ti standardi veljati do sprejetja novih standardov. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 1182/2007 pooblašča Komisijo, da določa tržne standarde za proizvode iz sadja in zelenjave, pri čemer člen 2(7) navaja posamezne sedanje uredbe, ki določajo, da morajo ti standardi veljati do sprejetja novih standardov.

| (7) | Določiti je treba izjeme od uporabe tržnih standardov za določene dejavnosti, ki so ali zelo obrobne in/ali posebne ali potekajo na začetku distribucijske verige, ali za proizvode za predelavo. |
| --- | --- |

(7)

Določiti je treba izjeme od uporabe tržnih standardov za določene dejavnosti, ki so ali zelo obrobne in/ali posebne ali potekajo na začetku distribucijske verige, ali za proizvode za predelavo.

| (8) | Podatki, ki se zahtevajo v skladu s tržnimi standardi, morajo biti jasno navedeni na embalaži/etiketi. |
| --- | --- |

(8)

Podatki, ki se zahtevajo v skladu s tržnimi standardi, morajo biti jasno navedeni na embalaži/etiketi.

| (9) | Enote pakiranja, ki vsebujejo različne vrste svežega sadja in zelenjave, so zaradi povpraševanja nekaterih potrošnikov na trgu vse pogostejše. Pravično trgovanje zahteva, da sta sveže sadje in zelenjava, ki sta v isti enoti pakiranja, enake kakovosti. Za proizvode, za katere niso bili sprejeti standardi Skupnosti, se lahko to zagotovi z uporabo splošnih določb. Določiti je treba zahteve glede označevanja za mešanice različnih vrst sadja in zelenjave v istih enotah pakiranja. Te zahteve morajo biti manj stroge od tistih, določenih s tržnimi standardi, zlasti ob upoštevanju razpoložljivega prostora na etiketi. |
| --- | --- |

(9)

Enote pakiranja, ki vsebujejo različne vrste svežega sadja in zelenjave, so zaradi povpraševanja nekaterih potrošnikov na trgu vse pogostejše. Pravično trgovanje zahteva, da sta sveže sadje in zelenjava, ki sta v isti enoti pakiranja, enake kakovosti. Za proizvode, za katere niso bili sprejeti standardi Skupnosti, se lahko to zagotovi z uporabo splošnih določb. Določiti je treba zahteve glede označevanja za mešanice različnih vrst sadja in zelenjave v istih enotah pakiranja. Te zahteve morajo biti manj stroge od tistih, določenih s tržnimi standardi, zlasti ob upoštevanju razpoložljivega prostora na etiketi.

| (10) | Države članice morajo imenovati inšpekcijske organe, ki so odgovorni za preverjanje skladnosti na vsaki stopnji trženja. Eden od teh organov mora biti odgovoren za stike in usklajevanje med vsemi imenovanimi organi. |
| --- | --- |

(10)

Države članice morajo imenovati inšpekcijske organe, ki so odgovorni za preverjanje skladnosti na vsaki stopnji trženja. Eden od teh organov mora biti odgovoren za stike in usklajevanje med vsemi imenovanimi organi.

| (11) | Ker je poznavanje trgovcev in njihovih osnovnih značilnosti nepogrešljivo orodje za analizo držav članic, je treba v vsaki državi članici oblikovati zbirko podatkov o trgovcih s svežim sadjem in zelenjavo. |
| --- | --- |

(11)

Ker je poznavanje trgovcev in njihovih osnovnih značilnosti nepogrešljivo orodje za analizo držav članic, je treba v vsaki državi članici oblikovati zbirko podatkov o trgovcih s svežim sadjem in zelenjavo.

| (12) | Preverjanje skladnosti se mora izvajati z vzorčenjem in se mora osredotočiti na trgovce, pri katerih je najbolj verjetno, da njihovo blago ni skladno s standardi. Glede na značilnosti njihovega nacionalnega trga morajo države članice določiti pravila, ki dajejo prednost preverjanju določenih kategorij trgovcev. Da se zagotovi preglednost, je treba o teh pravilih obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(12)

Preverjanje skladnosti se mora izvajati z vzorčenjem in se mora osredotočiti na trgovce, pri katerih je najbolj verjetno, da njihovo blago ni skladno s standardi. Glede na značilnosti njihovega nacionalnega trga morajo države članice določiti pravila, ki dajejo prednost preverjanju določenih kategorij trgovcev. Da se zagotovi preglednost, je treba o teh pravilih obvestiti Komisijo.

| (13) | Države članice morajo zagotoviti, da je izvoz svežega sadja in zelenjave v tretje države v skladu s tržnimi standardi, in potrditi skladnost v skladu z Ženevskim protokolom o standardizaciji svežega sadja in zelenjave ter suhega in posušenega sadja, sklenjenim v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo, in shemo OECD za uporabo mednarodnih standardov za sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(13)

Države članice morajo zagotoviti, da je izvoz svežega sadja in zelenjave v tretje države v skladu s tržnimi standardi, in potrditi skladnost v skladu z Ženevskim protokolom o standardizaciji svežega sadja in zelenjave ter suhega in posušenega sadja, sklenjenim v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo, in shemo OECD za uporabo mednarodnih standardov za sadje in zelenjavo.

| (14) | Uvoz svežega sadja in zelenjave iz tretjih držav mora biti v skladu s tržnimi standardi ali standardi, ki so jim enakovredni. Preverjanje skladnosti je zato treba opraviti, preden to blago prispe na carinsko ozemlje Skupnosti, razen v primerih majhnih serij, pri katerih po mnenju inšpekcijskih organov obstaja le neznatno tveganje. V nekaterih tretjih državah, ki zagotovijo zadovoljiva jamstva za skladnost, lahko preglede pred izvozom opravijo inšpekcijski organi teh tretjih držav. Kadar se uporabi ta možnost, morajo države članice redno preverjati učinkovitost/kakovost pregledov pred izvozom, ki jih izvajajo inšpekcijski organi tretjih držav, ter obveščati Komisijo o rezultatih teh preverjanj. |
| --- | --- |

(14)

Uvoz svežega sadja in zelenjave iz tretjih držav mora biti v skladu s tržnimi standardi ali standardi, ki so jim enakovredni. Preverjanje skladnosti je zato treba opraviti, preden to blago prispe na carinsko ozemlje Skupnosti, razen v primerih majhnih serij, pri katerih po mnenju inšpekcijskih organov obstaja le neznatno tveganje. V nekaterih tretjih državah, ki zagotovijo zadovoljiva jamstva za skladnost, lahko preglede pred izvozom opravijo inšpekcijski organi teh tretjih držav. Kadar se uporabi ta možnost, morajo države članice redno preverjati učinkovitost/kakovost pregledov pred izvozom, ki jih izvajajo inšpekcijski organi tretjih držav, ter obveščati Komisijo o rezultatih teh preverjanj.

| (15) | Proizvodom za predelavo ni treba izpolnjevati tržnih standardov, zato je treba zagotoviti, da se ne prodajajo na trgu za sveže proizvode. Take proizvode je treba ustrezno označiti, v nekaterih primerih (kadar je mogoče) pa priložiti tudi potrdilo o predelavi, ki navaja končno uporabo proizvoda, kar bi omogočilo opravljanje pregledov. |
| --- | --- |

(15)

Proizvodom za predelavo ni treba izpolnjevati tržnih standardov, zato je treba zagotoviti, da se ne prodajajo na trgu za sveže proizvode. Take proizvode je treba ustrezno označiti, v nekaterih primerih (kadar je mogoče) pa priložiti tudi potrdilo o predelavi, ki navaja končno uporabo proizvoda, kar bi omogočilo opravljanje pregledov.

| (16) | Pri sadju in zelenjavi, pri katerih se preverja skladnost s tržnimi standardi, je treba na vseh stopnjah trženja izvajati iste vrste pregledov. Za ta namen je treba uporabljati smernice za inšpekcijski nadzor, ki jih je priporočila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo in so v skladu z ustreznimi priporočili OECD. Vendar je treba za preglede na stopnji trgovine na drobno določiti posebno ureditev. |
| --- | --- |

(16)

Pri sadju in zelenjavi, pri katerih se preverja skladnost s tržnimi standardi, je treba na vseh stopnjah trženja izvajati iste vrste pregledov. Za ta namen je treba uporabljati smernice za inšpekcijski nadzor, ki jih je priporočila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo in so v skladu z ustreznimi priporočili OECD. Vendar je treba za preglede na stopnji trgovine na drobno določiti posebno ureditev.

| (17) | Omogočiti je treba, da se organizacijam proizvajalcev priznajo proizvodi, ki jih zahtevajo. Kadar se zahteva priznanje proizvodov, namenjenih le predelavi, je treba zagotoviti, da so dejansko dostavljeni za predelavo. |
| --- | --- |

(17)

Omogočiti je treba, da se organizacijam proizvajalcev priznajo proizvodi, ki jih zahtevajo. Kadar se zahteva priznanje proizvodov, namenjenih le predelavi, je treba zagotoviti, da so dejansko dostavljeni za predelavo.

| (18) | Da se pomagajo doseči cilji ureditev v sektorju sadja in zelenjave ter se zagotovi, da organizacije proizvajalcev opravljajo svoje delo vztrajno in učinkovito, je v organizacijah proizvajalcev potrebna čim večja stabilnost. Članstvo proizvajalca v organizaciji proizvajalcev mora zato trajati najkrajšo mogočo dobo. Državam članicam mora biti prepuščeno, da določijo odpovedni rok in datum, ko izstop postane veljaven. |
| --- | --- |

(18)

Da se pomagajo doseči cilji ureditev v sektorju sadja in zelenjave ter se zagotovi, da organizacije proizvajalcev opravljajo svoje delo vztrajno in učinkovito, je v organizacijah proizvajalcev potrebna čim večja stabilnost. Članstvo proizvajalca v organizaciji proizvajalcev mora zato trajati najkrajšo mogočo dobo. Državam članicam mora biti prepuščeno, da določijo odpovedni rok in datum, ko izstop postane veljaven.

| (19) | Glavne in bistvene dejavnosti organizacije proizvajalcev se morajo nanašati na koncentracijo ponudbe in trženje. Vendar morajo imeti organizacije proizvajalcev možnost, da se z določenimi omejitvami ukvarjajo tudi z drugimi dejavnostmi, ne glede na to, ali so te komercialne ali ne. Spodbujati je treba sodelovanje med organizacijami proizvajalcev, tako da se dovoli, da se trženje sadja in zelenjave, kupljenih izključno od neke druge organizacije proizvajalcev, ne upošteva pri izračunu glavne dejavnosti niti drugih dejavnosti. Področje uporabe je treba razširiti tako, da omogoča, da lahko tehnična sredstva zagotovijo tudi člani organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

(19)

Glavne in bistvene dejavnosti organizacije proizvajalcev se morajo nanašati na koncentracijo ponudbe in trženje. Vendar morajo imeti organizacije proizvajalcev možnost, da se z določenimi omejitvami ukvarjajo tudi z drugimi dejavnostmi, ne glede na to, ali so te komercialne ali ne. Spodbujati je treba sodelovanje med organizacijami proizvajalcev, tako da se dovoli, da se trženje sadja in zelenjave, kupljenih izključno od neke druge organizacije proizvajalcev, ne upošteva pri izračunu glavne dejavnosti niti drugih dejavnosti. Področje uporabe je treba razširiti tako, da omogoča, da lahko tehnična sredstva zagotovijo tudi člani organizacije proizvajalcev.

| (20) | Organizacije proizvajalcev lahko imajo delnice v odvisnih družbah, ki pomagajo povečati dodano vrednost proizvodnje njihovih članov. Določiti je treba pravila za izračun vrednosti takšne tržne proizvodnje. Glavne dejavnosti teh odvisnih družb morajo biti po odobritvi prehodnega obdobja za prilagoditev enake kot pri organizacijah proizvajalcev. |
| --- | --- |

(20)

Organizacije proizvajalcev lahko imajo delnice v odvisnih družbah, ki pomagajo povečati dodano vrednost proizvodnje njihovih članov. Določiti je treba pravila za izračun vrednosti takšne tržne proizvodnje. Glavne dejavnosti teh odvisnih družb morajo biti po odobritvi prehodnega obdobja za prilagoditev enake kot pri organizacijah proizvajalcev.

| (21) | Določiti je treba podrobna pravila o priznavanju in delovanju združenj organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih organizacij proizvajalcev in nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev iz Uredbe (ES) št. 1182/2007. Da se zagotovi skladnost, morajo biti čim bolj podobna pravilom za organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

(21)

Določiti je treba podrobna pravila o priznavanju in delovanju združenj organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih organizacij proizvajalcev in nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev iz Uredbe (ES) št. 1182/2007. Da se zagotovi skladnost, morajo biti čim bolj podobna pravilom za organizacije proizvajalcev.

| (22) | Da se pospeši koncentracija ponudbe, je treba spodbujati združevanje obstoječih organizacij proizvajalcev v nove organizacije z določitvijo pravil za združevanje operativnih programov združenih organizacij. |
| --- | --- |

(22)

Da se pospeši koncentracija ponudbe, je treba spodbujati združevanje obstoječih organizacij proizvajalcev v nove organizacije z določitvijo pravil za združevanje operativnih programov združenih organizacij.

| (23) | Ob spoštovanju načel, v skladu s katerimi mora biti organizacija proizvajalcev ustanovljena na lastno pobudo proizvajalcev in jo morajo tudi nadzorovati, mora biti prepuščeno državam članicam, da določijo pogoje, v skladu s katerimi so druge fizične ali pravne osebe sprejete kot člani organizacije proizvajalcev in/ali združenja organizacij proizvajalcev. |
| --- | --- |

(23)

Ob spoštovanju načel, v skladu s katerimi mora biti organizacija proizvajalcev ustanovljena na lastno pobudo proizvajalcev in jo morajo tudi nadzorovati, mora biti prepuščeno državam članicam, da določijo pogoje, v skladu s katerimi so druge fizične ali pravne osebe sprejete kot člani organizacije proizvajalcev in/ali združenja organizacij proizvajalcev.

| (24) | Da se zagotovi, da organizacije proizvajalcev dejansko predstavljajo najmanjše mogoče število proizvajalcev, morajo države članice sprejeti ukrepe, da se ne zgodi, da bi manjšina članov, ki morda zagotavljajo večji del proizvodnje v organizaciji proizvajalcev, neupravičeno upravljala in usmerjala delovanje te organizacije. |
| --- | --- |

(24)

Da se zagotovi, da organizacije proizvajalcev dejansko predstavljajo najmanjše mogoče število proizvajalcev, morajo države članice sprejeti ukrepe, da se ne zgodi, da bi manjšina članov, ki morda zagotavljajo večji del proizvodnje v organizaciji proizvajalcev, neupravičeno upravljala in usmerjala delovanje te organizacije.

| (25) | Da se upoštevajo različne proizvodne razmere in razmere trženja v Skupnosti, morajo države članice določiti nekatere pogoje za dodelitev začasnega priznanja za skupine proizvajalcev, ki predložijo načrt za priznanje. |
| --- | --- |

(25)

Da se upoštevajo različne proizvodne razmere in razmere trženja v Skupnosti, morajo države članice določiti nekatere pogoje za dodelitev začasnega priznanja za skupine proizvajalcev, ki predložijo načrt za priznanje.

| (26) | Zato da se spodbuja ustanavljanje stabilnih organizacij proizvajalcev, ki so sposobne prispevati k uresničevanju ciljev ureditve trga za sadje in zelenjavo, se mora začasno priznanje dodeliti le tistim skupinam proizvajalcev, ki lahko dokažejo, da so sposobne izpolniti vse zahteve za priznanje v določenem roku. |
| --- | --- |

(26)

Zato da se spodbuja ustanavljanje stabilnih organizacij proizvajalcev, ki so sposobne prispevati k uresničevanju ciljev ureditve trga za sadje in zelenjavo, se mora začasno priznanje dodeliti le tistim skupinam proizvajalcev, ki lahko dokažejo, da so sposobne izpolniti vse zahteve za priznanje v določenem roku.

| (27) | Določiti je treba, katere podatke morajo zagotoviti skupine proizvajalcev v načrtu za priznanje. Da se omogoči, da skupine proizvajalcev bolje izpolnjujejo pogoje za priznanje, je treba dovoliti spreminjanje načrtov za priznanje. Zato je treba predvideti, da lahko države članice od organizacije proizvajalcev zahtevajo popravne ukrepe, s katerimi zagotovijo izvedbo načrta. |
| --- | --- |

(27)

Določiti je treba, katere podatke morajo zagotoviti skupine proizvajalcev v načrtu za priznanje. Da se omogoči, da skupine proizvajalcev bolje izpolnjujejo pogoje za priznanje, je treba dovoliti spreminjanje načrtov za priznanje. Zato je treba predvideti, da lahko države članice od organizacije proizvajalcev zahtevajo popravne ukrepe, s katerimi zagotovijo izvedbo načrta.

| (28) | Skupina proizvajalcev lahko izpolni pogoje pred rokom iz načrta za priznanje. Predvideti je treba določbe, ki bodo takim skupinam omogočale, da vložijo zahtevke za priznanje na podlagi osnutka operativnih programov. Da se zagotovi doslednost, mora dodelitev priznanja skupini proizvajalcev pomeniti zaključek načrta za priznanje, zagotovljeno pomoč pa je treba prekiniti. Da se upošteva večletno financiranje naložb, se lahko naložbe, ki izpolnjujejo pogoje za investicijsko pomoč v skladu s to uredbo, prenesejo na operativne programe. |
| --- | --- |

(28)

Skupina proizvajalcev lahko izpolni pogoje pred rokom iz načrta za priznanje. Predvideti je treba določbe, ki bodo takim skupinam omogočale, da vložijo zahtevke za priznanje na podlagi osnutka operativnih programov. Da se zagotovi doslednost, mora dodelitev priznanja skupini proizvajalcev pomeniti zaključek načrta za priznanje, zagotovljeno pomoč pa je treba prekiniti. Da se upošteva večletno financiranje naložb, se lahko naložbe, ki izpolnjujejo pogoje za investicijsko pomoč v skladu s to uredbo, prenesejo na operativne programe.

| (29) | Da se spodbudi pravilna uporaba sheme pomoči za pokritje stroškov ustanavljanja in upravljanja skupin proizvajalcev, se mora ta pomoč dodeliti v obliki pavšalne pomoči. Za to pavšalno pomoč mora biti določena zgornja meja, da se upoštevajo proračunske omejitve. Poleg tega je treba ob upoštevanju različnih finančnih potreb skupin proizvajalcev različnih velikosti to zgornjo mejo prilagoditi glede na tržno proizvodnjo skupin proizvajalcev. |
| --- | --- |

(29)

Da se spodbudi pravilna uporaba sheme pomoči za pokritje stroškov ustanavljanja in upravljanja skupin proizvajalcev, se mora ta pomoč dodeliti v obliki pavšalne pomoči. Za to pavšalno pomoč mora biti določena zgornja meja, da se upoštevajo proračunske omejitve. Poleg tega je treba ob upoštevanju različnih finančnih potreb skupin proizvajalcev različnih velikosti to zgornjo mejo prilagoditi glede na tržno proizvodnjo skupin proizvajalcev.

| (30) | Da se zagotovita skladnost in nemoten prehod na status priznane skupine proizvajalcev, morajo za skupine proizvajalcev veljati enaka pravila o glavnih dejavnostih organizacij proizvajalcev in vrednosti tržne proizvodnje. |
| --- | --- |

(30)

Da se zagotovita skladnost in nemoten prehod na status priznane skupine proizvajalcev, morajo za skupine proizvajalcev veljati enaka pravila o glavnih dejavnostih organizacij proizvajalcev in vrednosti tržne proizvodnje.

| (31) | V primeru združitve je treba omogočiti dodelitev pomoči tudi skupinam proizvajalcev, ki so nastale z združitvijo, da se upoštevajo finančne potrebe novih skupin proizvajalcev in se zagotovi pravilna uporaba sheme pomoči. |
| --- | --- |

(31)

V primeru združitve je treba omogočiti dodelitev pomoči tudi skupinam proizvajalcev, ki so nastale z združitvijo, da se upoštevajo finančne potrebe novih skupin proizvajalcev in se zagotovi pravilna uporaba sheme pomoči.

| (32) | Zaradi lažje uporabe programa podpore za operativne programe je treba jasno določiti tržno proizvodnjo organizacij proizvajalcev, vključno s specifikacijo proizvodov, ki se lahko upoštevajo, in stopnje trženja, na podlagi katere je treba izračunati vrednost proizvodnje. Prav tako je treba omogočiti dodatne postopke izračunavanja tržne proizvodnje v primeru letnih nihanj ali pomanjkljivih podatkov. Zaradi preprečevanja zlorabe sistema se organizacijam proizvajalcev običajno ne bi smela dovoliti sprememba referenčnih obdobij med trajanjem programa. |
| --- | --- |

(32)

Zaradi lažje uporabe programa podpore za operativne programe je treba jasno določiti tržno proizvodnjo organizacij proizvajalcev, vključno s specifikacijo proizvodov, ki se lahko upoštevajo, in stopnje trženja, na podlagi katere je treba izračunati vrednost proizvodnje. Prav tako je treba omogočiti dodatne postopke izračunavanja tržne proizvodnje v primeru letnih nihanj ali pomanjkljivih podatkov. Zaradi preprečevanja zlorabe sistema se organizacijam proizvajalcev običajno ne bi smela dovoliti sprememba referenčnih obdobij med trajanjem programa.

| (33) | Za zagotovitev pravilne uporabe pomoči je treba določiti pravila za upravljanje operativnih skladov in finančnih prispevkov članov, ki zagotavljajo čim večjo prilagodljivost, če lahko vsi proizvajalci uporabljajo sredstva operativnega sklada in demokratično sodelujejo pri odločanju o njihovi uporabi. |
| --- | --- |

(33)

Za zagotovitev pravilne uporabe pomoči je treba določiti pravila za upravljanje operativnih skladov in finančnih prispevkov članov, ki zagotavljajo čim večjo prilagodljivost, če lahko vsi proizvajalci uporabljajo sredstva operativnega sklada in demokratično sodelujejo pri odločanju o njihovi uporabi.

| (34) | Določiti je treba določbe, ki urejajo področje uporabe in strukturo nacionalne strategije za trajnostne operativne programe ter nacionalni okvir za okoljske ukrepe. Njen cilj je čim boljše dodeljevanje finančnih sredstev in izboljšanje kakovosti strategije. |
| --- | --- |

(34)

Določiti je treba določbe, ki urejajo področje uporabe in strukturo nacionalne strategije za trajnostne operativne programe ter nacionalni okvir za okoljske ukrepe. Njen cilj je čim boljše dodeljevanje finančnih sredstev in izboljšanje kakovosti strategije.

| (35) | V interesu dobrega upravljanja je treba določiti postopke za predstavitev in potrditev operativnih programov, vključno z roki, da bi se omogočilo ustrezno vrednotenje informacij pristojnih organov, ter ukrepe in dejavnosti, ki jih je treba vključiti v programe ali jih iz njih izključiti. Zaradi letnega upravljanja programov je treba določiti, da se programi, ki niso odobreni do določenega datuma, odložijo za eno leto. |
| --- | --- |

(35)

V interesu dobrega upravljanja je treba določiti postopke za predstavitev in potrditev operativnih programov, vključno z roki, da bi se omogočilo ustrezno vrednotenje informacij pristojnih organov, ter ukrepe in dejavnosti, ki jih je treba vključiti v programe ali jih iz njih izključiti. Zaradi letnega upravljanja programov je treba določiti, da se programi, ki niso odobreni do določenega datuma, odložijo za eno leto.

| (36) | Za spreminjanje operativnih programov za naslednje leto mora obstajati postopek, tako da je mogoče programe prilagoditi kakršnim koli novim pogojem, ki jih ob prvotni predstavitvi ni bilo mogoče predvideti. Poleg tega je treba omogočiti spreminjanje ukrepov in zneskov operativnih skladov med letom izvajanja programa. Za vse takšne spremembe morajo veljati nekatere omejitve in pogoji, ki jih določijo države članice, vključno z obveznim sporočanjem sprememb pristojnim organom, da se zagotovi ohranitev splošnih ciljev odobrenih programov. |
| --- | --- |

(36)

Za spreminjanje operativnih programov za naslednje leto mora obstajati postopek, tako da je mogoče programe prilagoditi kakršnim koli novim pogojem, ki jih ob prvotni predstavitvi ni bilo mogoče predvideti. Poleg tega je treba omogočiti spreminjanje ukrepov in zneskov operativnih skladov med letom izvajanja programa. Za vse takšne spremembe morajo veljati nekatere omejitve in pogoji, ki jih določijo države članice, vključno z obveznim sporočanjem sprememb pristojnim organom, da se zagotovi ohranitev splošnih ciljev odobrenih programov.

| (37) | Zaradi finančne in pravne varnosti je treba sestaviti sezname postopkov in izdatkov, ki jih ne smejo pokrivati operativni programi. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi finančne in pravne varnosti je treba sestaviti sezname postopkov in izdatkov, ki jih ne smejo pokrivati operativni programi.

| (38) | V primeru naložb v posamezna kmetijska gospodarstva je treba zaradi preprečevanja neupravičenega bogatenja zasebnika, ki je pretrgal vezi z organizacijo med življenjsko dobo naložbe, sprejeti določbe, ki bodo organizaciji omogočile povrnitev preostale vrednosti naložbe, ne glede na to, ali je to naložba člana ali organizacije. |
| --- | --- |

(38)

V primeru naložb v posamezna kmetijska gospodarstva je treba zaradi preprečevanja neupravičenega bogatenja zasebnika, ki je pretrgal vezi z organizacijo med življenjsko dobo naložbe, sprejeti določbe, ki bodo organizaciji omogočile povrnitev preostale vrednosti naložbe, ne glede na to, ali je to naložba člana ali organizacije.

| (39) | Zaradi zagotovitve pravilne uporabe sistema je treba opredeliti informacije, ki jih je treba vključiti v zahtevke za pomoč, in postopke za plačilo pomoči. Za preprečitev težav z denarnim tokom mora biti organizacijam proizvajalcev na voljo sistem predplačil z ustreznimi jamstvi. Iz podobnih razlogov mora biti na voljo nadomestni sistem za povračilo že nastalih izdatkov. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi zagotovitve pravilne uporabe sistema je treba opredeliti informacije, ki jih je treba vključiti v zahtevke za pomoč, in postopke za plačilo pomoči. Za preprečitev težav z denarnim tokom mora biti organizacijam proizvajalcev na voljo sistem predplačil z ustreznimi jamstvi. Iz podobnih razlogov mora biti na voljo nadomestni sistem za povračilo že nastalih izdatkov.

| (40) | Določiti je treba natančne določbe v zvezi s področjem uporabe ter uporabo ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz. Ta pravila morajo čim bolj zagotavljati prilagodljivost in hitro ukrepanje v krizi ter zato omogočati, da odločitve sprejemajo države članice in organizacije proizvajalcev. Pravila morajo kljub temu preprečevati zlorabe in zagotavljati omejitve za uporabo nekaterih ukrepov, tudi v finančnem smislu. Zagotoviti morajo tudi ustrezno upoštevanje fitosanitarnih in okoljskih zahtev. |
| --- | --- |

(40)

Določiti je treba natančne določbe v zvezi s področjem uporabe ter uporabo ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz. Ta pravila morajo čim bolj zagotavljati prilagodljivost in hitro ukrepanje v krizi ter zato omogočati, da odločitve sprejemajo države članice in organizacije proizvajalcev. Pravila morajo kljub temu preprečevati zlorabe in zagotavljati omejitve za uporabo nekaterih ukrepov, tudi v finančnem smislu. Zagotoviti morajo tudi ustrezno upoštevanje fitosanitarnih in okoljskih zahtev.

| (41) | V zvezi z umiki s trga morajo biti sprejeta podrobna pravila ob upoštevanju mogočega pomena tega ukrepa. Zlasti je treba določiti pravila v zvezi s sistemom povečane podpore za s trga umaknjeno sadje in zelenjavo, ki ju dobrodelne organizacije ter nekatere druge ustanove in institucije brezplačno razdelijo kot humanitarno pomoč. Poleg tega je treba določiti najvišjo raven podpore za umik s trga, da se prepreči, da to postane stalna nadomestna oblika prodaje za proizvode namesto dajanja v promet. V tem smislu je primerno, da se za proizvode, za katere so najvišje ravni nadomestil Skupnosti za umik s trga določene v Prilogi V k Uredbi (ES) št. 2200/96, še naprej uporabljajo takšne ravni, ki se delno povišajo, da se upošteva dejstvo, da so ti umiki zdaj sofinancirani. Za druge proizvode, za katere izkušnje še niso pokazale, da obstaja tveganje za prevelike umike, je primerno državam članicam dovoliti, da določijo najvišje ravni podpore. Vendar je treba iz podobnih razlogov v vseh primerih določiti količinsko omejitev umikov za posamezen proizvod in organizacijo proizvajalcev. |
| --- | --- |

(41)

V zvezi z umiki s trga morajo biti sprejeta podrobna pravila ob upoštevanju mogočega pomena tega ukrepa. Zlasti je treba določiti pravila v zvezi s sistemom povečane podpore za s trga umaknjeno sadje in zelenjavo, ki ju dobrodelne organizacije ter nekatere druge ustanove in institucije brezplačno razdelijo kot humanitarno pomoč. Poleg tega je treba določiti najvišjo raven podpore za umik s trga, da se prepreči, da to postane stalna nadomestna oblika prodaje za proizvode namesto dajanja v promet. V tem smislu je primerno, da se za proizvode, za katere so najvišje ravni nadomestil Skupnosti za umik s trga določene v Prilogi V k Uredbi (ES) št. 2200/96, še naprej uporabljajo takšne ravni, ki se delno povišajo, da se upošteva dejstvo, da so ti umiki zdaj sofinancirani. Za druge proizvode, za katere izkušnje še niso pokazale, da obstaja tveganje za prevelike umike, je primerno državam članicam dovoliti, da določijo najvišje ravni podpore. Vendar je treba iz podobnih razlogov v vseh primerih določiti količinsko omejitev umikov za posamezen proizvod in organizacijo proizvajalcev.

| (42) | Podrobna pravila je treba sprejeti v zvezi z nacionalno finančno pomočjo, ki jo lahko države članice dodelijo v regijah Skupnosti, v katerih je stopnja organiziranosti proizvajalcev še posebno nizka, vključno z opredelitvijo take nizke stopnje organiziranosti. Določiti je treba postopke za odobritev takšne nacionalne pomoči in zneska nadomestila Skupnosti za pomoč ter za delež nadomestila, ki mora izražati sedanje ravni. |
| --- | --- |

(42)

Podrobna pravila je treba sprejeti v zvezi z nacionalno finančno pomočjo, ki jo lahko države članice dodelijo v regijah Skupnosti, v katerih je stopnja organiziranosti proizvajalcev še posebno nizka, vključno z opredelitvijo take nizke stopnje organiziranosti. Določiti je treba postopke za odobritev takšne nacionalne pomoči in zneska nadomestila Skupnosti za pomoč ter za delež nadomestila, ki mora izražati sedanje ravni.

| (43) | Sprejeti je treba podrobna pravila, zlasti postopkovne določbe, v zvezi s pogoji, pod katerimi se lahko pravila, ki so jih izdale organizacije proizvajalcev ali združenja takšnih organizacij v sektorju sadja in zelenjave, razširijo na vse proizvajalce, ki imajo sedež na določenem gospodarskem območju. Treba je tudi natančno opredeliti, katera pravila se bodo razširila na proizvajalce in katera na kupce, kadar gre za prodajo pridelkov na drevesu. |
| --- | --- |

(43)

Sprejeti je treba podrobna pravila, zlasti postopkovne določbe, v zvezi s pogoji, pod katerimi se lahko pravila, ki so jih izdale organizacije proizvajalcev ali združenja takšnih organizacij v sektorju sadja in zelenjave, razširijo na vse proizvajalce, ki imajo sedež na določenem gospodarskem območju. Treba je tudi natančno opredeliti, katera pravila se bodo razširila na proizvajalce in katera na kupce, kadar gre za prodajo pridelkov na drevesu.

| (44) | Pridelovalci jabolk v Skupnosti so se pred kratkim znašli v težkem položaju, med drugim zaradi znatnega povečanja uvoza jabolk iz nekaterih tretjih držav na južni polobli. Zato je treba izboljšati nadzor nad uvozom jabolk. Ustrezen pristop za dosego tega cilja temelji na sistemu izdaje uvoznih dovoljenj, ki v skladu z zahtevo po zagotavljanju varščin jamčijo, da je uvoz, za katerega je bilo vloženo posamezno uvozno dovoljenje, dejansko izveden. Uporabljati je treba uredbi Komisije (ES) št. 1291/2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (25) ter (EGS) št. 2220/85 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (26). |
| --- | --- |

(44)

Pridelovalci jabolk v Skupnosti so se pred kratkim znašli v težkem položaju, med drugim zaradi znatnega povečanja uvoza jabolk iz nekaterih tretjih držav na južni polobli. Zato je treba izboljšati nadzor nad uvozom jabolk. Ustrezen pristop za dosego tega cilja temelji na sistemu izdaje uvoznih dovoljenj, ki v skladu z zahtevo po zagotavljanju varščin jamčijo, da je uvoz, za katerega je bilo vloženo posamezno uvozno dovoljenje, dejansko izveden. Uporabljati je treba uredbi Komisije (ES) št. 1291/2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (25) ter (EGS) št. 2220/85 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (26).

| (45) | Sprejeti je treba podrobna pravila v zvezi s sistemom vhodnih cen za sadje in zelenjavo. Ker je večina hitro pokvarljivega sadja in zelenjave namenjena za komisijsko prodajo, to povzroča posebne težave pri določitvi vrednosti. Določiti je treba mogoče metode za izračun vhodne cene, na podlagi katere so uvoženi proizvodi uvrščeni v skupno carinsko tarifo. Določiti je treba zlasti pavšalne uvozne vrednosti na podlagi tehtanega povprečja povprečnih cen za proizvode, prav tako je treba posebej urediti primere, ko za proizvode danega porekla ni na voljo nobenih cen. Za nekatere primere je treba določiti polog varščine, da se zagotovi pravilna uporaba sistema. |
| --- | --- |

(45)

Sprejeti je treba podrobna pravila v zvezi s sistemom vhodnih cen za sadje in zelenjavo. Ker je večina hitro pokvarljivega sadja in zelenjave namenjena za komisijsko prodajo, to povzroča posebne težave pri določitvi vrednosti. Določiti je treba mogoče metode za izračun vhodne cene, na podlagi katere so uvoženi proizvodi uvrščeni v skupno carinsko tarifo. Določiti je treba zlasti pavšalne uvozne vrednosti na podlagi tehtanega povprečja povprečnih cen za proizvode, prav tako je treba posebej urediti primere, ko za proizvode danega porekla ni na voljo nobenih cen. Za nekatere primere je treba določiti polog varščine, da se zagotovi pravilna uporaba sistema.

| (46) | Sprejeti je treba podrobna pravila v zvezi z uvozno dajatvijo, ki se lahko uvede za nekatere proizvode poleg dajatev, ki so določene s skupno carinsko tarifo. Dodatne dajatve se lahko uvedejo, če količine uvoza zadevnega proizvoda presegajo sprožitveno raven, določeno za proizvod in za obdobje veljavnosti. Blago na poti v Skupnost je oproščeno dodatnih dajatev, zato je treba za takšno blago sprejeti posebne določbe. |
| --- | --- |

(46)

Sprejeti je treba podrobna pravila v zvezi z uvozno dajatvijo, ki se lahko uvede za nekatere proizvode poleg dajatev, ki so določene s skupno carinsko tarifo. Dodatne dajatve se lahko uvedejo, če količine uvoza zadevnega proizvoda presegajo sprožitveno raven, določeno za proizvod in za obdobje veljavnosti. Blago na poti v Skupnost je oproščeno dodatnih dajatev, zato je treba za takšno blago sprejeti posebne določbe.

| (47) | Zagotoviti je treba ustrezno spremljanje ter vrednotenje sedanjih programov in shem, da lahko organizacije proizvajalcev ter države članice ocenijo njihovo uspešnost in učinkovitost. |
| --- | --- |

(47)

Zagotoviti je treba ustrezno spremljanje ter vrednotenje sedanjih programov in shem, da lahko organizacije proizvajalcev ter države članice ocenijo njihovo uspešnost in učinkovitost.

| (48) | Določiti je treba ukrepe/določbe v zvezi z vrsto, obliko in sredstvom obvestil, ki so potrebna za izvajanje te uredbe. To mora vključevati obvestila, ki jih proizvajalci in organizacije proizvajalcev predložijo državam članicam, ter obvestila, ki jih države članice predložijo Komisiji, in posledice prepoznega ali neustreznega obveščanja. |
| --- | --- |

(48)

Določiti je treba ukrepe/določbe v zvezi z vrsto, obliko in sredstvom obvestil, ki so potrebna za izvajanje te uredbe. To mora vključevati obvestila, ki jih proizvajalci in organizacije proizvajalcev predložijo državam članicam, ter obvestila, ki jih države članice predložijo Komisiji, in posledice prepoznega ali neustreznega obveščanja.

| (49) | Določiti je treba ukrepe v zvezi s pregledi, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne uporabe te uredbe in Uredbe (ES) št. 1182/2007, ter ustrezne sankcije za ugotovljene nepravilnosti. Ti ukrepi morajo vključevati posebne preglede in sankcije, določene na ravni Skupnosti, ter kakršne koli dodatne nacionalne preglede in sankcije. Te morajo biti odvračilne, učinkovite in sorazmerne. Določiti je treba pravila za reševanje primerov očitne napake, višje sile in drugih izrednih razmer, da se zagotovi pravično obravnavanje proizvajalcev. Določiti je treba pravila za umetno ustvarjene razmere, da se preprečijo kakršne koli koristi, ki iz njih izhajajo. |
| --- | --- |

(49)

Določiti je treba ukrepe v zvezi s pregledi, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne uporabe te uredbe in Uredbe (ES) št. 1182/2007, ter ustrezne sankcije za ugotovljene nepravilnosti. Ti ukrepi morajo vključevati posebne preglede in sankcije, določene na ravni Skupnosti, ter kakršne koli dodatne nacionalne preglede in sankcije. Te morajo biti odvračilne, učinkovite in sorazmerne. Določiti je treba pravila za reševanje primerov očitne napake, višje sile in drugih izrednih razmer, da se zagotovi pravično obravnavanje proizvajalcev. Določiti je treba pravila za umetno ustvarjene razmere, da se preprečijo kakršne koli koristi, ki iz njih izhajajo.

| (50) | Pripraviti je treba določbe za nemoten prehod s prejšnjega sistema na nov sistem, ki je določen v tej uredbi, ter za izvajanje prehodnih določb iz člena 55 Uredbe (ES) št. 1182/2007. |
| --- | --- |

(50)

Pripraviti je treba določbe za nemoten prehod s prejšnjega sistema na nov sistem, ki je določen v tej uredbi, ter za izvajanje prehodnih določb iz člena 55 Uredbe (ES) št. 1182/2007.

| (51) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(51)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe in uporaba izrazov

1.   Ta uredba določa izvedbena pravila za Uredbo (ES) št. 2200/96, Uredbo (ES) št. 2201/96 in Uredbo (ES) št. 1182/2007.

2.   Izrazi iz uredb, navedenih v odstavku 1 imajo v tej uredbi enak pomen, razen če ta ne določa drugače.

Člen 2

Tržna leta

Tržna leta za proizvode iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 in člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 trajajo od 1. januarja do 31. decembra.

NASLOV II

KLASIFIKACIJA PROIZVODOV

POGLAVJE I

Splošna pravila

Člen 3

Izjeme in izvzetja od uporabe tržnih standardov

1.   Z odstopanjem od člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1182/2007 ni treba upoštevati tržnih standardov za:

| (a) | proizvode, ki se pošiljajo v predelovalne obrate, razen če niso v tej uredbi posebej določene minimalne zahteve za kakovost proizvodov, ki so namenjeni industrijski predelavi; |
| --- | --- |

(a)

proizvode, ki se pošiljajo v predelovalne obrate, razen če niso v tej uredbi posebej določene minimalne zahteve za kakovost proizvodov, ki so namenjeni industrijski predelavi;

| (b) | proizvode, ki jih pridelovalec trži na svojem kmetijskem gospodarstvu neposredno potrošniku za njegovo osebno uporabo, in |
| --- | --- |

(b)

proizvode, ki jih pridelovalec trži na svojem kmetijskem gospodarstvu neposredno potrošniku za njegovo osebno uporabo, in

| (c) | proizvode iz določene regije, ki se prodajajo na drobno v tej regiji za uveljavljeno tradicionalno lokalno porabo po odločbi Komisije, ki ga na zahtevo države članice sprejme v skladu s postopkom iz člena 46 Uredbe (ES) št. 2200/96. |
| --- | --- |

(c)

proizvode iz določene regije, ki se prodajajo na drobno v tej regiji za uveljavljeno tradicionalno lokalno porabo po odločbi Komisije, ki ga na zahtevo države članice sprejme v skladu s postopkom iz člena 46 Uredbe (ES) št. 2200/96.

2.   Z odstopanjem od člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1182/2007 na danem proizvodnem območju ni treba upoštevati tržnih standardov za:

| (a) | proizvode, ki jih pridelovalec proda ali dostavi v obrate za pripravo in pakiranje ali v skladišča ali jih v take obrate pošlje s svojega kmetijskega gospodarstva, in |
| --- | --- |

(a)

proizvode, ki jih pridelovalec proda ali dostavi v obrate za pripravo in pakiranje ali v skladišča ali jih v take obrate pošlje s svojega kmetijskega gospodarstva, in

| (b) | proizvode, ki se pošiljajo iz skladišč v obrate za pripravo in pakiranje. |
| --- | --- |

(b)

proizvode, ki se pošiljajo iz skladišč v obrate za pripravo in pakiranje.

3.   Z odstopanjem od člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1182/2007 državam članicam ni treba upoštevati tržnih standardov ali nekaterih določb tržnih standardov za:

| (a) | proizvode, ki jih razstavlja ali ponuja za prodajo, dobavi ali na kakšen drug način z njimi trži pridelovalec na trgih na debelo, zlasti na trgih proizvajalcev, ki se nahajajo na proizvodnem območju, in |
| --- | --- |

(a)

proizvode, ki jih razstavlja ali ponuja za prodajo, dobavi ali na kakšen drug način z njimi trži pridelovalec na trgih na debelo, zlasti na trgih proizvajalcev, ki se nahajajo na proizvodnem območju, in

| (b) | proizvode, ki se pošiljajo s teh trgov na debelo v obrate za pripravo in pakiranje ter v skladišča, ki se nahajajo na istem proizvodnem območju. |
| --- | --- |

(b)

proizvode, ki se pošiljajo s teh trgov na debelo v obrate za pripravo in pakiranje ter v skladišča, ki se nahajajo na istem proizvodnem območju.

Če se uporablja prvi pododstavek, zadevna država članica obvesti Komisijo o sprejetih ukrepih.

4.   Za proizvode iz odstavka 1(a) in odstavka 2 se pristojnim organom držav članic zagotovijo dokazi, da so izpolnjeni predpisani pogoji, zlasti glede namena uporabe.

Člen 4

Podatki na označbah

1.   Podatki na označbah, ki jih zahtevajo tržni standardi iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1182/2007, morajo biti prikazani čitljivo in na vidnem mestu na eni strani embalaže. Natisnjeni morajo biti neizbrisljivo, neposredno na enoto pakiranja ali etiketo, ki je sestavni del enote pakiranja ali je trdno pritrjena nanjo.

2.   Za blago, ki se odpošilja v razsutem stanju in se naklada neposredno na prevozno sredstvo, se podatki iz prvega odstavka navedejo v dokumentu, ki spremlja blago, ali na obvestilu, ki se namesti na vidno mesto v prevoznem sredstvu.

Člen 5

Podatki na označbah pri prodaji na drobno

Pri prodaji na drobno, pri kateri se proizvodi prodajajo pakirani, so podatki, ki jih zahtevajo tržni standardi iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1182/2007, na označbah čitljivi in dobro vidni.

Za predpakirane proizvode je v smislu Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27) poleg vseh podatkov, ki jih zahtevajo tržni standardi, navedena tudi neto teža. Vendar zahteva za navedbo neto teže ne velja za proizvode, ki se navadno prodajajo po kosih, če je število posameznih kosov jasno razvidno in se lahko prešteje od zunaj ali če je število kosov navedeno na etiketi.

Proizvodi se lahko prodajajo tudi nepakirani, če trgovec na drobno ob blagu, ki ga ponuja v prodajo, na prodajno označbo z razločno pisavo navede podatke, ki so določeni v tržnih standardih ter v členu 2(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007 v zvezi s sorto, državo porekla proizvoda in razredom.

Člen 6

Prodajni paketi

1.   Prodajna enota pakiranja svežega sadja in zelenjave z neto težo treh kilogramov ali manj lahko vsebuje mešanice različnih vrst sadja in zelenjave, če:

| (a) | so proizvodi iste kakovosti in če vsaka zadevna vrsta izpolnjuje standarde v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(a)

so proizvodi iste kakovosti in če vsaka zadevna vrsta izpolnjuje standarde v skladu z odstavkom 2;

| (b) | je enota pakiranja ustrezno označena v skladu z odstavkom 3 in |
| --- | --- |

(b)

je enota pakiranja ustrezno označena v skladu z odstavkom 3 in

| (c) | mešanica ne zavaja potrošnika. |
| --- | --- |

(c)

mešanica ne zavaja potrošnika.

2.   Proizvodi iz prodajnih enot pakiranja iz odstavka 1 spadajo v isti trgovski razred kakovosti, kot je določen v Prilogi I.

Kadar mešanica vsebuje sadje in zelenjavo, za katera ne veljajo tržni standardi Skupnosti, morajo biti ti proizvodi v skladu s Prilogo I uvrščeni v isti razred.

3.   Na oznakah na prodajnih enotah pakiranja iz odstavka 1 in/ali na vsaki embalažni enoti, ki jih vsebuje, so navedene vsaj naslednje podrobnosti:

| (a) | ime in naslov osebe/obrata, ki je opravil pakiranje, in/ali odpremnika. Ta navedba se lahko nadomesti:






  (i) | za vse enote pakiranja z izjemo predpakirane embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja osebo/obrat, ki je opravil pakiranje, in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na izraz „oseba/obrat, ki je opravil pakiranje, in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- | --- |

(a)

ime in naslov osebe/obrata, ki je opravil pakiranje, in/ali odpremnika. Ta navedba se lahko nadomesti:

(i)

za vse enote pakiranja z izjemo predpakirane embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja osebo/obrat, ki je opravil pakiranje, in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na izraz „oseba/obrat, ki je opravil pakiranje, in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| (ii) | le za predpakirano embalažo z imenom in naslovom prodajalca, ki ima sedež v Skupnosti, navedenim poleg navedbe „Pakirano za:“ ali enakovredno navedbo. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja osebo/obrat, ki je opravil pakiranje, in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode; |
| --- | --- |

(ii)

le za predpakirano embalažo z imenom in naslovom prodajalca, ki ima sedež v Skupnosti, navedenim poleg navedbe „Pakirano za:“ ali enakovredno navedbo. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja osebo/obrat, ki je opravil pakiranje, in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode;

| (b) | ime vseh proizvodov/vrst, vsebovanih v enoti pakiranja; |
| --- | --- |

(b)

ime vseh proizvodov/vrst, vsebovanih v enoti pakiranja;

| (c) | ime sorte ali trgovske vrste vsakega proizvoda, vsebovanega v mešanici, ki jih tržni standard Skupnosti zahteva za proizvode, ki se ne tržijo v mešanici; |
| --- | --- |

(c)

ime sorte ali trgovske vrste vsakega proizvoda, vsebovanega v mešanici, ki jih tržni standard Skupnosti zahteva za proizvode, ki se ne tržijo v mešanici;

| (d) | državo porekla vsakega zadevnega proizvoda, poleg imena zadevnih proizvodov, in |
| --- | --- |

(d)

državo porekla vsakega zadevnega proizvoda, poleg imena zadevnih proizvodov, in

| (e) | razred. |
| --- | --- |

(e)

razred.

Pri sadju in zelenjavi, za katera ne veljajo tržni standardi Skupnosti, navedeni podatki nadomestijo podrobne podatke, določene z navedenimi standardi.

POGLAVJE II

Preverjanje skladnosti s tržnimi standardi

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 7

Področje uporabe

To poglavje določa pravila za države članice pri preverjanju skladnosti s tržnimi standardi v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 1182/2007 na vseh stopnjah trženja.

Člen 8

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica imenuje:

| (a) | pristojni organ, odgovoren za usklajevanje in stike na področjih, urejenih s tem poglavjem, v nadaljnjem besedilu „usklajevalni organ“, in |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ, odgovoren za usklajevanje in stike na področjih, urejenih s tem poglavjem, v nadaljnjem besedilu „usklajevalni organ“, in

| (b) | inšpekcijski organ ali organe, odgovorne za uporabo člena 2(6) Uredbe (ES) št. 1182/2007, v nadaljnjem besedilu „inšpekcijski organi“. |
| --- | --- |

(b)

inšpekcijski organ ali organe, odgovorne za uporabo člena 2(6) Uredbe (ES) št. 1182/2007, v nadaljnjem besedilu „inšpekcijski organi“.

2.   Države članice sporočijo Komisiji:

| (a) | ime, poštni naslov in naslov elektronske pošte usklajevalnega organa, ki so ga imenovale ob uporabi odstavka 1, |
| --- | --- |

(a)

ime, poštni naslov in naslov elektronske pošte usklajevalnega organa, ki so ga imenovale ob uporabi odstavka 1,

| (b) | ime, poštni naslov in naslov elektronske pošte inšpekcijskih organov, ki so jih imenovale ob uporabi odstavka 1, ter |
| --- | --- |

(b)

ime, poštni naslov in naslov elektronske pošte inšpekcijskih organov, ki so jih imenovale ob uporabi odstavka 1, ter

| (c) | natančen opis zadevnih področij dejavnosti inšpekcijskih organov, ki so jih imenovale. |
| --- | --- |

(c)

natančen opis zadevnih področij dejavnosti inšpekcijskih organov, ki so jih imenovale.

3.   Usklajevalni organ je lahko inšpekcijski organ ali eden od inšpekcijskih organov ali kateri koli drug organ, imenovan v skladu z odstavkom 1.

4.   Komisija objavi seznam usklajevalnih organov, ki so jih imenovale države članice, na način, za katerega meni, da je ustrezen.

Člen 9

Zbirke podatkov o trgovcih

1.   Države članice vzpostavijo zbirko podatkov o trgovcih s sadjem in zelenjavo, v kateri so v skladu s pogoji iz tega člena navedeni trgovci, ki se ukvarjajo s trženjem svežega sadja in zelenjave, za katera so bili določeni standardi v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 1182/2007.

V tem poglavju „trgovec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ima sveže sadje in zelenjavo, za katera veljajo tržni standardi, z namenom, da jih razstavi ali ponudi v prodajo, proda ali na kakršen koli drug način trži zase ali v imenu tretje strani na ozemlju Skupnosti in/ali izvozi v tretje države.

2.   Države članice določijo pogoje, pod katerimi se naslednji trgovci lahko vključijo ali ne vključijo v zbirko podatkov:

| (a) | trgovci, dejavnosti katerih so izvzete iz obveznosti upoštevanja tržnih standardov v skladu s členom 3, in |
| --- | --- |

(a)

trgovci, dejavnosti katerih so izvzete iz obveznosti upoštevanja tržnih standardov v skladu s členom 3, in

| (b) | fizične ali pravne osebe, katerih dejavnosti v sektorju sadja in zelenjave so omejene na prevoz blaga ali maloprodajo majhnih količin. |
| --- | --- |

(b)

fizične ali pravne osebe, katerih dejavnosti v sektorju sadja in zelenjave so omejene na prevoz blaga ali maloprodajo majhnih količin.

3.   Kadar je zbirka podatkov sestavljena iz več ločenih elementov, usklajevalni organ zagotovi, da so zbirka podatkov, njeni elementi in njena posodobitev enotni. Zbirko posodabljajo zlasti inšpekcijski organi, ki uporabijo informacije, zbrane med pregledi na vseh stopnjah trženja.

4.   Ta zbirka podatkov za vsakega trgovca vsebuje registracijsko številko, ime, naslov, informacije, potrebne za njegovo uvrstitev v eno od kategorij iz člena 10, zlasti njegov položaj v tržni verigi, informacije o pomembnosti trgovca, informacije o ugotovitvah iz prejšnjih pregledov vsakega trgovca in tudi vse druge informacije, ki so potrebne za preglede.

5.   Trgovci zagotovijo informacije, ki jih države članice štejejo za potrebne za vzpostavitev in posodobitev zbirke podatkov. Države članice določijo pogoje, pod katerimi se trgovci, ki nimajo sedeža na njihovem ozemlju, vendar trgujejo na njem, navedejo v njihovi zbirki podatkov.

Oddelek 2

Pregledi, ki se opravljajo na notranjem trgu

Člen 10

Preverjanje skladnosti na notranjem trgu

1.   Države članice uvedejo sistem vzorčnega preverjanja skladnosti proizvodov, ki jih imajo trgovci na vseh stopnjah trženja, s tržnimi standardi.

Države članice določijo po tem sistemu in na podlagi analize tveganja, da trgovec trži blago, ki ni v skladu s standardi trženja, kako pogosto morajo inšpekcijski organi izvajati preglede. Pregledi morajo biti dovolj pogosti, da se zagotovi skladnost s pravili Skupnosti pri vsaki kategoriji trgovcev, ki so jih predhodno opredelile.

Analiza tveganja se nanaša zlasti na velikost trgovcev, njihov položaj v tržni verigi, ugotovitve iz prejšnjih pregledov ter druge mogoče parametre, ki jih opredelijo države članice.

Pri trgovcih, ki se ukvarjajo s pripravo ter pakiranjem sadja in zelenjave, zlasti na območju pridelave, se pregledi izvajajo pogosteje kot pri drugih kategorijah trgovcev. Pregled se lahko izvaja tudi med prevozom.

Kadar pregledi razkrijejo znatne nepravilnosti, inšpekcijski organi povečajo pogostnost pregledov zadevnih trgovcev.

2.   Trgovci inšpekcijskim organom zagotovijo vse informacije, za katere ti organi menijo, da so potrebne za organizacijo in izvedbo pregledov.

3.   Države članice lahko trgovcem, ki zagotavljajo enotno in visoko skladnost sadja in zelenjave z veljavnimi standardi trženja na stopnji odpreme, odobrijo, da pri označevanju vsake enote pakiranja uporabijo vzorec iz Priloge II. Dovoljenje se izda za obdobje treh let in se lahko obnovi.

Poleg tega, da bi lahko trgovci imeli koristi zaradi uporabe vzorcev:

| (a) | imajo inšpekcijsko osebje, ki je bilo na usposabljanju, ki ga je odobrila država članica, |
| --- | --- |

(a)

imajo inšpekcijsko osebje, ki je bilo na usposabljanju, ki ga je odobrila država članica,

| (b) | imajo primerno opremo za pripravo in pakiranje proizvodov, |
| --- | --- |

(b)

imajo primerno opremo za pripravo in pakiranje proizvodov,

| (c) | se obvežejo, da bodo pristopili k preverjanju skladnosti blaga, ki ga odpošiljajo, in vodili register, v katerem bodo zabeleženi vsi postopki opravljenih pregledov. |
| --- | --- |

(c)

se obvežejo, da bodo pristopili k preverjanju skladnosti blaga, ki ga odpošiljajo, in vodili register, v katerem bodo zabeleženi vsi postopki opravljenih pregledov.

Kadar trgovec ne more več zagotoviti enotne in visoke stopnje skladnosti ali kadar eden od pogojev, navedenih v drugem pododstavku, ni več izpolnjen, država članica prekliče dovoljenje trgovcu, da pri označevanju vsake enote pakiranja uporabi vzorec iz Priloge II.

4.   Usklajevalni organ sporoči Komisiji določbe o inšpekcijskem sistemu nadzora iz odstavka 1. To sporočilo vključuje različne kategorije trgovcev, ki so bile opredeljene, ter pogostnost preverjanja, ki je bila določena za vsako posamezno kategorijo, in tudi, kadar je to primerno, podrobne pogoje za izvajanje določb odstavka 3, podrobne pogoje za izvajanje člena 11(1), vključno z najmanjšim obsegom pregledov za različne zadevne trgovce. Komisijo nemudoma obvesti o kakršnih koli naknadnih spremembah tega sistema.

5.   Inšpekcijski organi države članice, na ozemlju katere je ugotovljeno, da serija blaga iz druge države članice zaradi pomanjkljivosti ali poškodb, ki bi se lahko ugotovile že med pakiranjem, ni skladna s standardi, o takih primerih neskladnosti, ugotovljenih do stopnje trženja na debelo, vključno v centrih za distribucijo, nemudoma obvestijo organe drugih držav članic, ki bi jih to lahko zadevalo.

Člen 11

Preverjanje skladnosti ob izvozu

1.   Pristojni inšpekcijski organ na stopnji izvoza s preverjanjem skladnosti zagotovi, da proizvodi, namenjeni za izvoz v tretje države, zapustijo carinsko ozemlje Skupnosti le, če so skladni s tržnimi standardi.

Izvozniki inšpekcijskim organom zagotovijo vse informacije, za katere ti organi menijo, da so potrebne za organizacijo in izvedbo pregledov.

2.   Za te trgovce lahko države članice določijo, za vsako kategorijo zadevnega trgovca in na podlagi analize tveganja, najmanjši delež pošiljk in količin, katerih skladnost na stopnji izvoza preverja pristojni inšpekcijski organ. Ta delež mora biti zadosten, da se zagotovi skladnost s pravili Skupnosti. Kadar ta pregled razkrije znatne nepravilnosti, inšpekcijski organi povečajo delež preverjanih pošiljk pri zadevnih trgovcih.

Države članice lahko uporabljajo določbe iz prvega pododstavka za trgovce, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | ponujajo zadostna jamstva dosledne in visoke stopnje usklajenosti za sadje in zelenjavo, ki ju tržijo; |
| --- | --- |

(a)

ponujajo zadostna jamstva dosledne in visoke stopnje usklajenosti za sadje in zelenjavo, ki ju tržijo;

| (b) | imajo inšpekcijsko osebje, ki je bilo na usposabljanju, ki ga je odobrila država članica; |
| --- | --- |

(b)

imajo inšpekcijsko osebje, ki je bilo na usposabljanju, ki ga je odobrila država članica;

| (c) | obvežejo se, da bodo preverjali skladnost blaga, ki ga tržijo, in |
| --- | --- |

(c)

obvežejo se, da bodo preverjali skladnost blaga, ki ga tržijo, in

| (d) | obvežejo se, da bodo vodili register, v katerem bodo zabeleženi vsi opravljeni pregledi. |
| --- | --- |

(d)

obvežejo se, da bodo vodili register, v katerem bodo zabeleženi vsi opravljeni pregledi.

3.   Inšpekcijski organ izda po zaključku pregledov iz odstavka 1 potrdilo o skladnosti, kot je določeno v Prilogi III, za vsako serijo, ki je namenjena za izvoz in za katero meni, da je skladna s tržnimi standardi. Kadar sestavlja izvozno pošiljko več serij, je skladnost teh serij mogoče potrditi na enem potrdilu, ki jasno navaja različne serije, ki sestavljajo pošiljko.

Če zadevnih serij, za katere velja potrdilo o skladnosti, v skladu z odstavkom 2, zadevni inšpekcijski organ ni preverjal na stopnji izvoza, se vpiše „samonadzor (člen 11(2) Uredbe Komisije (ES) št. 0000/2007“ v okence 13 (Pripombe) potrdila.

4.   Pristojni carinski organ lahko izvozno deklaracijo sprejme le, če:

| (a) | je blagu priloženo potrdilo iz odstavka 3 ali potrdilo iz člena 19(2) ali če |
| --- | --- |

(a)

je blagu priloženo potrdilo iz odstavka 3 ali potrdilo iz člena 19(2) ali če

| (b) | je pristojni inšpekcijski organ na ustrezen način obvestil carinski organ, da je bilo za ustrezne serije izdano eno od teh dveh potrdil. |
| --- | --- |

(b)

je pristojni inšpekcijski organ na ustrezen način obvestil carinski organ, da je bilo za ustrezne serije izdano eno od teh dveh potrdil.

Člen 12

Preverjanje skladnosti ob uvozu

1.   Pred sprostitvijo v prosti promet se pri proizvodih iz tretjih držav preveri skladnost s tržnimi standardi.

Uvozniki inšpekcijskim organom zagotovijo vse informacije, za katere ti organi menijo, da so potrebne za organizacijo in izvedbo pregledov iz odstavka 2 tega člena in člena 16(1).

2.   Uradni inšpekcijski organ preveri ob uvozu skladnost za vsako uvoženo serijo brez poseganja v oddelek 3 in izda potrdilo o skladnosti, kot je določeno v Prilogi III, kadar so ti proizvodi skladni z zahtevanimi standardi. Kadar sestavlja uvozno pošiljko več serij, je skladnost teh serij mogoče potrditi na enem potrdilu, ki jasno navaja različne serije, ki sestavljajo pošiljko.

3.   Carinski organi dovolijo sprostitev v prosti promet le, če:

| (a) | je blagu priloženo potrdilo iz odstavka 2, potrdilo iz člena 14(1) ali potrdilo iz člena 19(2) ali če |
| --- | --- |

(a)

je blagu priloženo potrdilo iz odstavka 2, potrdilo iz člena 14(1) ali potrdilo iz člena 19(2) ali če

| (b) | je pristojni inšpekcijski organ na ustrezen način obvestil carinski organ, da je bilo za ustrezne serije izdano eno od teh potrdil. |
| --- | --- |

(b)

je pristojni inšpekcijski organ na ustrezen način obvestil carinski organ, da je bilo za ustrezne serije izdano eno od teh potrdil.

4.   Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 se lahko pristojni inšpekcijski organ, če na stopnji uvoza meni, da nekatere serije predstavljajo majhno tveganje glede neskladnosti s tržnimi standardi, odloči, da teh serij ne bo preverjal. V zvezi s tem pošlje carinskemu organu ožigosano izjavo ali navedeni organ obvesti kako drugače, da lahko opravi carinske postopke.

Za namene uporabe prvega pododstavka inšpekcijski organ vnaprej določi merila za oceno tveganja neskladnosti serij in na podlagi analize tveganja za vsako določeno vrsto uvoza najmanjše deleže pošiljk in količin, ki jih bo pristojni inšpekcijski organ na stopnji uvoza preverjal glede skladnosti. Vsak delež, določen skladno s tem odstavkom, mora biti v vsakem primeru znatno višji od tistih, ki se uporabljajo v skladu s členom 16(1).

5.   Da bi v državah članicah izboljšali enotno uporabo odstavka 4, Komisija pripravi skupne smernice za njegovo uporabo. Usklajevalni organ takoj obvesti Komisijo o pravilih za uporabo odstavka 4, vključno z merili in najmanjšimi deleži iz odstavka 4, drugega pododstavka in katere koli naknadne spremembe teh pravil.

6.   Kadar je ob uvozu iz tretje države ugotovljeno, da serija blaga ni skladna s standardi, usklajevalni organ zadevne države članice nemudoma obvesti Komisijo in usklajevalne organe drugih držav članic, ki bi jih to lahko zadevalo in ki nato posredujejo te informacije, kot je potrebno, na svojem ozemlju. Komisijo se obvesti prek elektronskega sistema, ki ga določi sama.

Oddelek 3

Pregledi, ki jih opravijo tretje države

Člen 13

Odobritev pregledov, ki jih opravijo tretje države pred uvozom v Skupnost

1.   Na zahtevo tretje države lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 46 Uredbe (ES) št. 2200/96 odobri preverjanja skladnosti, ki jih opravi ta tretja država pred uvozom v Skupnost.

2.   Odobritev iz odstavka 1 se lahko dodeli tretjim državam, ki to zahtevajo in na ozemlju katerih proizvodi, ki se izvažajo v Skupnost, izpolnjujejo tržne standarde Skupnosti ali vsaj standarde, ki so enakovredni.

Odobritev določa uradni organ v tretji državi, ki je odgovoren za izvajanje postopkov preverjanja iz odstavka 1. Ta organ je odgovoren za stike s Skupnostjo. Odobritev določa tudi inšpekcijske organe, odgovorne za ustrezno preverjanje, v nadaljnjem besedilu: „inšpekcijski organi tretje države“.

Odobritev se lahko uporablja le za proizvode s poreklom iz zadevne tretje države in je lahko omejena na nekatere proizvode.

3.   Inšpekcijski organi tretje države so uradni organi ali organi, ki jih uradno prizna organ iz odstavka 2, ter ponujajo zadostna jamstva in imajo na voljo potrebno osebje, opremo in objekte za izvajanje pregledov v skladu z metodami iz člena 20(1) ali enakovrednimi metodami.

4.   Seznam držav, katerih preverjanja skladnosti so bila potrjena v skladu s tem členom, in zadevni proizvodi so določeni v delu A Priloge IV. Podrobnosti o njihovih uradnih organih in inšpekcijskih organih so določene v delu B navedene priloge, vzorci potrdil iz člena 14 pa so določeni v delu C navedene priloge.

Člen 14

Potrdila

1.   Inšpekcijski organi tretje države za vsako serijo, preverjeno pred vstopom na carinsko ozemlje Skupnosti, izdajo potrdilo o skladnosti, določeno v Prilogi III, ali kakršen koli drug obrazec, o katerem se dogovorita Komisija in tretja država. Kadar sestavlja uvozno pošiljko več serij, je skladnost teh serij mogoče potrditi na enem potrdilu, ki jasno navaja različne serije, ki sestavljajo pošiljko.

Standardni obrazci, ki vsebujejo potrdila, ki jih določa prvi pododstavek tega odstavka, se uvedejo v okviru odobritve iz člena 13(1).

2.   Potrdilo mora biti označeno z besedo „izvirnik“. Če so potrebni dodatni izvodi, morajo biti označeni z žigom „kopija“. Pristojne oblasti v Skupnosti kot veljavnega sprejmejo le izvirnik potrdila.

Velikost obrazca je 210 × 297 mm; pri dolžini je dovoljeno odstopanje plus 8 mm ali minus 5 mm. Uporabi se bel papir, ki ne vsebuje papirne kaše, je primerne velikosti za pisanje in ne tehta manj kot 40 g/m2.

Obrazci se natisnejo in izpolnijo v enem od uradnih jezikov Skupnosti.

Obrazci se izpolnijo z uporabo mehanografskih ali podobnih postopkov.

Vnosov se ne sme brisati niti se ne sme pisati prek njih. Popravki se naredijo tako, da se prečrtajo nepravilni podatki, in kadar je ustrezno, dodajo zahtevani podatki. Take spremembe se zaznamujejo z začetnicami osebe, ki jih opravlja, potrdi pa jih organ izdaje.

Vsako potrdilo ima zaporedno številko, po kateri je prepoznavno, in žig organa izdaje ter podpis za to pooblaščene osebe ali oseb.

Organ izdaje ohrani kopijo vsakega potrdila, ki ga izda.

Člen 15

Odložitev odobritve

Komisija lahko odloži odobritev, če ugotovi, da blago v znatnem številu serij in/ali količin ne ustreza informacijam v potrdilu o skladnosti, ki so jih izdali inšpekcijski organi tretje države, ali če je bil odziv na zahteve po naknadnih pregledih iz člena 16(2) nezadovoljiv.

Člen 16

Dodatni pregledi držav članic

1.   Države članice ob uvozu fizično preverjajo skladnost s standardi za proizvode, uvožene pod pogoji iz tega oddelka, tako da za vsako zadevno tretjo državo preverjajo skladnost znatnega deleža pošiljk in količin, uvoženih pod temi pogoji. Ta delež je zadosten, da inšpekcijski organi tretje države zagotovijo skladnost s pravili Skupnosti. Države članice zagotovijo, da se ukrepi iz člena 20(3) uporabljajo za preverjene serije, kadar te serije niso skladne s tržnimi standardi.

Kadar pregled razkrije znatne nepravilnosti, države članice nemudoma obvestijo Komisijo, inšpekcijski organi pa povečajo delež pošiljk in količin, ki se preverjajo v skladu z določbami tega člena.

Če država članica zaračunava pristojbino za stroške preverjanja iz tega odstavka, je stopnja te pristojbine taka, da upošteva nižji delež pregledanih pošiljk in količin za ta preverjanja kot za preverjanja iz člena 12.

2.   Kadar koli se pojavijo dvomi o verodostojnosti potrdila iz prvega pododstavka odstavka 14(1) ali o pravilnosti podatkov, ki jih vsebuje, se opravi naknadni pregled.

Pristojni organ v Skupnosti vrne potrdilo ali njegovo kopijo uradnemu korespondenčnemu organu v tretji državi, kot navaja drugi pododstavek člena 13(2); kadar je ustrezno, navede razloge za poizvedbo in vse pridobljene informacije, ki kažejo, da potrdilo ni verodostojno ali da so podatki, ki jih vsebuje, nepravilni. O zahtevkih za naknadne preglede je treba čim prej obvestiti Komisijo, skupaj z rezultati vsakega zahtevka.

Če obstaja zahtevek za naknadni pregled, lahko uvoznik zadevnih proizvodov zaprosi pristojne inšpekcijske organe, da opravijo preverjanje skladnosti iz člena 12.

Člen 17

Obveznosti sporočanja

1.   Usklajevalni organ sporoči Komisiji število serij in skupnih količin, uvoženih v skladu s členom 13, ter število serij in količin, pri katerih je bila preverjena skladnost, kot je določeno v členu 16(1), za vsako zadevno tretjo državo in proizvode, od teh serij sporoči tiste serije, za katere so inšpekcijski organi ugotovili, da niso skladne s podatki iz potrdil o skladnosti, ki jih je izdal inšpekcijski organ tretje države, pri čemer za vsako od teh serij navede količino in vrsto ugotovljenih pomanjkljivosti; te podatke sporoči vsako četrtletje najpozneje do konca četrtletja, ki sledi temu četrtletju.

2.   Carinski organi tesno sodelujejo z usklajevalnim organom in/ali inšpekcijskimi organi, zlasti v zvezi z uporabo člena 16(1) in (2), ter jim zagotavljajo vse potrebne informacije.

Člen 18

Upravno sodelovanje

1.   Za uporabo tega oddelka je treba uvesti postopek za upravno sodelovanje med Skupnostjo in posamezno zadevno tretjo državo.

Zaradi tega zadevne tretje države Komisiji pošljejo vse pomembne podatke o postopkih preverjanja, zlasti vzorce odtisov žiga, ki ga uporabljajo inšpekcijski organi tretje države, in kadar je ustrezno, vse spremembe teh podatkov, in to nemudoma. Komisija sporoči te podatke in vse nadaljnje spremembe usklajevalnim organom v državah članicah, ki o tem obvestijo carinske oblasti in druge pristojne oblasti.

Po vzpostavitvi upravnega sodelovanja in pomembnejših spremembah podatkov, ki jih je sporočila zadevna tretja država, v okviru upravnega sodelovanja ter tudi v zvezi z imenom in naslovom uradnega dopisnika in inšpekcijskih organov, Komisija o tem objavi obvestilo na način, za katerega meni, da je ustrezen.

2.   Odobritev tretje države iz člena 13(4) se uporablja od datuma, ko Komisija objavi obvestilo iz odstavka 1 tega člena v zvezi z vzpostavitvijo upravnega sodelovanja med Skupnostjo in tretjo državo.

Oddelek 4

Proizvodi za predelavo

Člen 19

Proizvodi za predelavo

1.   Za namen uporabe te uredbe so proizvodi za predelavo sveže sadje in zelenjava, za katera veljajo tržni standardi in se pošljeta v predelovalne obrate, v katerih se predelata v proizvode, ki so razvrščeni v postavko kombinirane nomenklature, ki se razlikuje od postavke začetnega svežega proizvoda.

2.   Pristojni inšpekcijski organi izdajo potrdila o predelavi, kot je določeno v Prilogi V, za proizvode, namenjene za izvoz v tretje države, in proizvode, uvožene v Skupnost, kadar so taki proizvodi namenjeni za predelavo, zato v skladu s členom 3(1)(a) zanje ne velja zahteva po skladnosti s tržnimi standardi. Pristojni inšpekcijski organi zagotovijo, da so izpolnjene posebne določbe o označevanju iz odstavka 4 tega člena.

3.   V primeru uvoza pristojni inšpekcijski organ po tem, ko je izdal potrdilo iz odstavka 2, nemudoma pošlje usklajevalnemu organu države članice, v kateri bo potekala predelava, kopijo potrdila in vse dodatne informacije, potrebne za morebitne preglede predelovalnih postopkov. Po predelavi predelovalno podjetje vrne potrdilo pristojnemu inšpekcijskemu organu, ki zagotovi, da so bili proizvodi dejansko predelani.

4.   Pri pakiranju proizvodov za predelavo je treba vsako enoto pakiranja jasno označiti z besedami „namenjeno za predelavo“ ali drugim ustreznim besedilom. V primeru blaga, odpremljenega v razsutem stanju, natovorjenega neposredno na prevozno sredstvo, se ta navedba nahaja na dokumentu, ki spremlja blago, ali je prikazana na obvestilu, pritrjenem na vidnem mestu v notranjosti prevoznega sredstva.

5.   Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, zlasti tiste, ki se nanašajo na sodelovanje z drugimi zadevnimi državami članicami, da se izognejo temu, da bi se blago, namenjeno za trg s svežimi pridelki, odpremilo z območja proizvodnje kot blago, namenjeno za predelavo.

Oddelek 5

Metode nadzora

Člen 20

Metode nadzora

1.   Preverjanje skladnosti iz tega poglavja, razen preverjanja pri prodaji na drobno končnemu potrošniku, se opravi v skladu z metodami iz Priloge VI, razen če je v tej uredbi določeno drugače.

Države članice določijo posebne predpise za spremljanje skladnosti pri maloprodaji končnemu potrošniku.

2.   Če inšpektorji ugotovijo, da je blago skladno s tržnimi standardi, lahko inšpekcijski organ izda potrdilo o skladnosti, kot je določeno v Prilogi III. To potrdilo se v vsakem primeru izda pri uvozu ali izvozu.

3.   Kadar blago ni skladno s standardi, izda inšpekcijski organ za trgovca ali njegove zastopnike ugotovitev o neskladnosti. Blago, za katero je bila izdana ugotovitev o neskladnosti, se ne sme premeščati brez dovoljenja inšpekcijskega organa, ki je izdal to ugotovitev. Za to dovoljenje lahko veljajo pogoji, ki jih določi inšpekcijski organ.

Trgovci se lahko odločijo, da vse blago ali del blaga uskladijo s tržnimi standardi. Blago, ki je bilo usklajeno, se ne sme tržiti, dokler inšpekcijski organ z vsemi ustreznimi sredstvi ne zagotovi, da je bilo blago dejansko usklajeno. Organ izda, kadar je to potrebno, potrdilo o skladnosti, kot je določeno v Prilogi III, za serijo ali del serije, šele ko je bilo blago usklajeno.

Če inšpekcijski organ sprejme željo trgovca, da uskladi blago v državi članici, ki ni tista, v kateri se je pri preverjanju ugotovilo, da blago ni usklajeno, države članice sprejmejo vse ukrepe, ki se jim zdijo ustrezni, zlasti glede medsebojnega sodelovanja, da bi preverile, ali je blago usklajeno.

Kadar blaga ni mogoče uskladiti, spremeniti v krmo, industrijsko predelati ali uporabiti za druge oblike, ki niso namenjene za prehrano ljudi, lahko inšpekcijski organ, če je to potrebno, zahteva od trgovcev, da sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se zadevni proizvodi ne tržijo.

Trgovci zagotovijo vse podatke, ki se zdijo državam članicam potrebni za uporabo tega odstavka.

4.   Za namene tega poglavja računi in spremni dokumenti navajajo razred kakovosti, državo porekla proizvodov, in kadar je to primerno, dejstvo, da so namenjeni za predelavo. Ta zahteva se ne uporablja za maloprodajo končnemu potrošniku.

NASLOV III

ORGANIZACIJE PROIZVAJALCEV

POGLAVJE I

Zahteve in priznavanje

Oddelek 1

Opredelitve

Člen 21

Opredelitve

1.   V tem naslovu:

| (a) | „proizvajalec“ pomeni kmeta v skladu s členom 3(1)(a) Uredbe (ES) št. 1182/2007; |
| --- | --- |

(a)

„proizvajalec“ pomeni kmeta v skladu s členom 3(1)(a) Uredbe (ES) št. 1182/2007;

| (b) | „odvisna družba“ pomeni vsako družbo, v kateri ima ena ali več organizacij proizvajalcev ali njihovih združenj delnice in ki prispeva k ciljem organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

„odvisna družba“ pomeni vsako družbo, v kateri ima ena ali več organizacij proizvajalcev ali njihovih združenj delnice in ki prispeva k ciljem organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev;

| (c) | „nadnacionalna organizacija proizvajalcev“ pomeni vsako organizacijo, pri kateri je kmetijsko gospodarstvo najmanj enega proizvajalca v drugi državi članici od tiste, v kateri ima organizacija proizvajalcev svoj sedež; |
| --- | --- |

(c)

„nadnacionalna organizacija proizvajalcev“ pomeni vsako organizacijo, pri kateri je kmetijsko gospodarstvo najmanj enega proizvajalca v drugi državi članici od tiste, v kateri ima organizacija proizvajalcev svoj sedež;

| (d) | „nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev“ pomeni vsako združenje organizacij proizvajalcev, v katerem je najmanj eno združenje organizacij v drugi državi članici od tiste, v kateri ima združenje svoj sedež; |
| --- | --- |

(d)

„nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev“ pomeni vsako združenje organizacij proizvajalcev, v katerem je najmanj eno združenje organizacij v drugi državi članici od tiste, v kateri ima združenje svoj sedež;

| (e) | „konvergenčni cilj“ pomeni cilj ukrepanja za najmanj razvite države članice in regije v skladu z zakonodajo Skupnosti, ki ureja Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013; |
| --- | --- |

(e)

„konvergenčni cilj“ pomeni cilj ukrepanja za najmanj razvite države članice in regije v skladu z zakonodajo Skupnosti, ki ureja Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013;

| (f) | „ukrep“ pomeni nekaj od naslednjega:






  (i) | dejavnosti, namenjene načrtovanju proizvodnje, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(f)

„ukrep“ pomeni nekaj od naslednjega:

(i)

dejavnosti, namenjene načrtovanju proizvodnje, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev,

| (ii) | dejavnosti, namenjene izboljšanju ali ohranjanju kakovosti proizvodov, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, |
| --- | --- |

(ii)

dejavnosti, namenjene izboljšanju ali ohranjanju kakovosti proizvodov, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev,

| (iii) | dejavnosti, namenjene izboljšanju trženja, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, ter promocijske in komunikacijske dejavnosti, ki niso promocijske in komunikacijske dejavnosti, zajete pod točko (vi), |
| --- | --- |

(iii)

dejavnosti, namenjene izboljšanju trženja, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, ter promocijske in komunikacijske dejavnosti, ki niso promocijske in komunikacijske dejavnosti, zajete pod točko (vi),

| (iv) | raziskave in poskusna proizvodnja, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, |
| --- | --- |

(iv)

raziskave in poskusna proizvodnja, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev,

| (v) | dejavnosti usposabljanja, ki ne zajemajo usposabljanja iz točke (vi), in dejavnosti, namenjene spodbujanju dostopa do svetovalnih storitev, |
| --- | --- |

(v)

dejavnosti usposabljanja, ki ne zajemajo usposabljanja iz točke (vi), in dejavnosti, namenjene spodbujanju dostopa do svetovalnih storitev,

| (vi) | kateri koli od šestih instrumentov za preprečevanje kriz in krizno upravljanje, naštetih v točkah (a) do (f) prvega pododstavka člena 9(2) Uredbe (ES) št. 1182/2007, |
| --- | --- |

(vi)

kateri koli od šestih instrumentov za preprečevanje kriz in krizno upravljanje, naštetih v točkah (a) do (f) prvega pododstavka člena 9(2) Uredbe (ES) št. 1182/2007,

| (vii) | okoljske dejavnosti v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, |
| --- | --- |

(vii)

okoljske dejavnosti v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev,

| (viii) | druge dejavnosti, ki izpolnjujejo enega ali več ciljev iz člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, ki ni zajeto v točkah (i), (ii) in (iii), (iv) in (vii); |
| --- | --- |

(viii)

druge dejavnosti, ki izpolnjujejo enega ali več ciljev iz člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, ki ni zajeto v točkah (i), (ii) in (iii), (iv) in (vii);

| (g) | „dejavnost“ pomeni posebno aktivnost ali instrument, namenjen doseganju določenega operativnega cilja, ki prispeva k enemu ali več ciljev, navedenih v členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007; |
| --- | --- |

(g)

„dejavnost“ pomeni posebno aktivnost ali instrument, namenjen doseganju določenega operativnega cilja, ki prispeva k enemu ali več ciljev, navedenih v členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007;

| (h) | „stranski proizvod“ pomeni proizvod, ki nastane s pripravo in/ali predelavo proizvoda iz sadja ali zelenjave, ki ima pozitivno gospodarsko vrednost, vendar ni glavni načrtovani rezultat; |
| --- | --- |

(h)

„stranski proizvod“ pomeni proizvod, ki nastane s pripravo in/ali predelavo proizvoda iz sadja ali zelenjave, ki ima pozitivno gospodarsko vrednost, vendar ni glavni načrtovani rezultat;

| (i) | „prvostopenjska predelava“ pomeni predelavo proizvoda iz sadja ali zelenjave v drug proizvod, naveden v Prilogi I k Pogodbi ES. Čiščenje, rezanje, pripravljanje, sušenje in pakiranje svežih proizvodov za njihovo trženje se ne štejejo kot prvostopenjska predelava; |
| --- | --- |

(i)

„prvostopenjska predelava“ pomeni predelavo proizvoda iz sadja ali zelenjave v drug proizvod, naveden v Prilogi I k Pogodbi ES. Čiščenje, rezanje, pripravljanje, sušenje in pakiranje svežih proizvodov za njihovo trženje se ne štejejo kot prvostopenjska predelava;

| (j) | „medpanožna osnova“ iz člena 10(3)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007 pomeni eno ali več dejavnosti, navedenih v členu 20(c) Uredbe (ES) št. 1182/2007, ki jo odobri država članica in jo skupaj upravljata organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev in najmanj en drug akter v živilskopredelovalni in/ali distribucijski verigi, ter |
| --- | --- |

(j)

„medpanožna osnova“ iz člena 10(3)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007 pomeni eno ali več dejavnosti, navedenih v členu 20(c) Uredbe (ES) št. 1182/2007, ki jo odobri država članica in jo skupaj upravljata organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev in najmanj en drug akter v živilskopredelovalni in/ali distribucijski verigi, ter

| (k) | „temeljni kazalnik“ pomeni kateri koli kazalnik, ki izraža stanje ali trend na začetku programskega obdobja in lahko zagotovi informacije, koristne:






  (i) | pri analizi začetnega stanja, da se uvede nacionalna strategija za trajnostne operativne programe ali operativni program, |
| --- | --- | --- |

(k)

„temeljni kazalnik“ pomeni kateri koli kazalnik, ki izraža stanje ali trend na začetku programskega obdobja in lahko zagotovi informacije, koristne:

(i)

pri analizi začetnega stanja, da se uvede nacionalna strategija za trajnostne operativne programe ali operativni program,

| (ii) | kot referenca, na podlagi katere se lahko ocenijo rezultati in vpliv nacionalne strategije ali operativnega programa, in/ali |
| --- | --- |

(ii)

kot referenca, na podlagi katere se lahko ocenijo rezultati in vpliv nacionalne strategije ali operativnega programa, in/ali

| (iii) | pri razlagi rezultatov in vpliva nacionalne strategije ali operativnega programa. |
| --- | --- |

(iii)

pri razlagi rezultatov in vpliva nacionalne strategije ali operativnega programa.

2.   Države članice opredelijo zadevne pravne osebe na njihovem ozemlju za namene členov 3(1) in 7(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007 glede na njihove nacionalne pravne in upravne strukture. Če je primerno, določijo tudi določbe o jasni opredelitvi delov pravnih oseb za uporabo teh členov.

Oddelek 2

Zahteve, ki veljajo za organizacije proizvajalcev

Člen 22

Seznam proizvodov

1.   Države članice priznajo organizacije proizvajalcev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1182/2007 v zvezi s proizvodom ali skupino proizvodov, navedeno v zahtevku za priznanje, na podlagi vseh odločitev, sprejetih v skladu s členom 4(1)(c) navedene uredbe.

2.   Države članice priznajo le organizacije proizvajalcev v zvezi s proizvodi, ki so izključno namenjeni za predelavo, kadar je mogoče zagotoviti, da se takšni proizvodi dobavljajo za predelavo prek sistema dobavnih pogodb ali drugače.

Člen 23

Minimalno število članov

Države članice lahko pri določanju minimalnega števila članov organizacije proizvajalcev v skladu s členom 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007 določijo, da če je vlagatelj zahtevka za priznanje v celoti ali delno sestavljen iz članov, ki so pravne osebe ali jasno opredeljeni deli pravnih oseb, sestavljenih iz proizvajalcev, se lahko minimalno število proizvajalcev izračuna na podlagi števila proizvajalcev, ki so povezani z vsako pravno osebo ali jasno opredeljenimi deli pravnih oseb.

Člen 24

Minimalno trajanje članstva

1.   Minimalno trajanje članstva proizvajalca ne sme biti krajše od enega leta.

2.   Izstop iz članstva se organizaciji sporoči pisno. Države članice določijo odpovedne roke, ki ne smejo biti daljši od šestih mesecev, in datume, ko začne izstop veljati.

Člen 25

Struktura in dejavnosti organizacij proizvajalcev

Države članice zagotovijo, da imajo organizacije proizvajalcev na voljo osebje, infrastrukturo in opremo, ki so potrebni za izpolnjevanje zahtev iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007, ter zagotavljajo bistvene funkcije, zlasti:

| (a) | poznavanje proizvodnje svojih članov, |
| --- | --- |

(a)

poznavanje proizvodnje svojih članov,

| (b) | zbiranje, razvrščanje, skladiščenje in pakiranje proizvodov svojih članov, |
| --- | --- |

(b)

zbiranje, razvrščanje, skladiščenje in pakiranje proizvodov svojih članov,

| (c) | poslovno vodenje in upravljanje proračuna ter |
| --- | --- |

(c)

poslovno vodenje in upravljanje proračuna ter

| (d) | centralizirano knjigovodstvo in sistem izstavljanja računov. |
| --- | --- |

(d)

centralizirano knjigovodstvo in sistem izstavljanja računov.

Člen 26

Vrednost ali obseg tržne proizvodnje

Za namene člena 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007 se vrednost ali obseg tržne proizvodnje izračuna na enaki podlagi kot vrednost tržne proizvodnje iz členov 52 in 53 te uredbe.

Člen 27

Zagotavljanje tehničnih sredstev

Za namene člena 4(1)(e) Uredbe (ES) št. 1182/2007 se obravnava, da organizacija proizvajalcev, priznana za proizvod, ki zahteva zagotavljanje tehničnih sredstev, svoje obveznosti izpolni, če zagotovi ustrezno raven tehničnih sredstev sama, prek svojih članov ali odvisnih družb ali z zunanjim izvajanjem.

Člen 28

Glavne dejavnosti organizacij proizvajalcev

1.   Glavna dejavnost organizacije proizvajalcev zadeva koncentracijo ponudbe in dajanje proizvodov njenih članov, za katere je priznana, na trg.

2.   Vrednost tržne proizvodnje članov organizacije proizvajalcev in članov drugih organizacij proizvajalcev, ki jo prodaja, je večja od skupne vrednosti druge tržne proizvodnje, ki jo prodaja.

Ta izračun temelji le na proizvodih, za katere se prizna organizacija proizvajalcev.

3.   Kadar se uporablja člen 52(7), se za zadevne odvisne družbe od 1. januarja 2012 smiselno uporablja odstavek 2 tega člena.

Člen 29

Zunanje izvajanje

Zunanje izvajanje dejavnosti organizacije proizvajalcev pomeni, da organizacija proizvajalcev sklene poslovni dogovor z drugim subjektom, vključno z enim od svojih članov ali odvisno družbo, za zagotavljanje zadevne dejavnosti. Kljub temu je organizacija proizvajalcev še vedno odgovorna za zagotavljanje izvajanja te dejavnosti ter celotnega upravljavskega nadzora in nadzora nad poslovnim dogovorom za zagotavljanje dejavnosti.

Prvi odstavek se smiselno uporablja, če združenje organizacij proizvajalcev opravlja zunanje izvajanje dejavnosti.

Člen 30

Nadnacionalne organizacije proizvajalcev

1.   Sedež nadnacionalne organizacije proizvajalcev je v državi članici, v kateri ima organizacija znatna kmetijska gospodarstva ali znatno število članov in/ali dosega pomembno raven tržne proizvodnje.

2.   Država članica, v kateri je sedež nadnacionalne organizacije proizvajalcev, je odgovorna za:

| (a) | priznanje nadnacionalne organizacije proizvajalcev, |
| --- | --- |

(a)

priznanje nadnacionalne organizacije proizvajalcev,

| (b) | odobritev operativnega programa nadnacionalne organizacije proizvajalcev, |
| --- | --- |

(b)

odobritev operativnega programa nadnacionalne organizacije proizvajalcev,

| (c) | vzpostavitev potrebnega upravnega sodelovanja z drugimi državami članicami, v katerih imajo člani sedež, v zvezi z izpolnjevanjem pogojev za priznanje ter sistemom pregledov in sankcij. Te druge države članice so dolžne nuditi vso potrebno pomoč državi članici, v kateri je sedež, in |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev potrebnega upravnega sodelovanja z drugimi državami članicami, v katerih imajo člani sedež, v zvezi z izpolnjevanjem pogojev za priznanje ter sistemom pregledov in sankcij. Te druge države članice so dolžne nuditi vso potrebno pomoč državi članici, v kateri je sedež, in

| (d) | na zahtevo ostalih držav članic zagotavljanje vse ustrezne dokumentacije, ki je prevedena v uradni jezik držav, ki predložijo zahtevek, vključno z vso veljavno zakonodajo, ki je na voljo drugim državam članicam, v katerih imajo člani sedež. |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo ostalih držav članic zagotavljanje vse ustrezne dokumentacije, ki je prevedena v uradni jezik držav, ki predložijo zahtevek, vključno z vso veljavno zakonodajo, ki je na voljo drugim državam članicam, v katerih imajo člani sedež.

Člen 31

Združevanje organizacij proizvajalcev

1.   Če se združijo organizacije proizvajalcev, ki so imele prej različne operativne programe, lahko izvajajo te programe vzporedno in ločeno do 1. januarja leta, ki sledi združitvi. V takšnih primerih zadevne organizacije proizvajalcev zaprosijo za združitev operativnih programov v obliki predloga spremembe v skladu z določbami člena 66. V nasprotnem primeru zadevne organizacije proizvajalcev takoj zaprosijo za združitev operativnih programov v obliki predloga spremembe v skladu z določbami člena 67.

2.   Države članice lahko z odstopanjem od odstavka 1 dovolijo organizacijam proizvajalcev, ki za to zaprosijo z ustrezno utemeljenimi razlogi, da vzporedno izvajajo ločene operativne programe, dokler se naravno ne zaključijo.

Člen 32

Člani, ki niso proizvajalci

1.   Države članice lahko določijo, ali in pod kakšnimi pogoji je lahko fizična ali pravna oseba, ki ni proizvajalec, sprejeta za člana organizacije proizvajalcev.

2.   Države članice pri določitvi pogojev iz odstavka 1 zagotovijo zlasti skladnost s členom 3(1)(a) in (4)(c) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

3.   Fizične ali pravne osebe iz odstavka 1:

| (a) | se ne upoštevajo v merilih za priznanje; |
| --- | --- |

(a)

se ne upoštevajo v merilih za priznanje;

| (b) | ne morejo biti neposredno vključene v ukrepe, ki jih financira Skupnost. |
| --- | --- |

(b)

ne morejo biti neposredno vključene v ukrepe, ki jih financira Skupnost.

Države članice lahko v skladu s pogoji iz odstavka 2 za te osebe omejijo ali prepovejo pravico do glasovanja o odločitvah v zvezi z operativnimi skladi.

Člen 33

Demokratični nadzor organizacij proizvajalcev

Države članice sprejmejo vse ukrepe, ki jih štejejo za nujne, za preprečitev zlorabe moči ali vpliva enega ali več članov v zvezi z upravljanjem in delovanjem organizacije proizvajalcev, kar vključuje glasovalne pravice.

Oddelek 3

Združenja organizacij proizvajalcev

Člen 34

Priznanje združenj organizacij proizvajalcev

1.   Države članice lahko priznajo le združenja organizacij proizvajalcev iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1182/2007 v zvezi z dejavnostmi glede proizvoda ali proizvodov, ki so navedeni v zahtevku za priznanje.

2.   Združenje organizacij proizvajalcev je mogoče priznati na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 1182/2007, pri čemer se izvajajo vse dejavnosti organizacije proizvajalcev, čeprav trženje zadevnih proizvodov še naprej izvajajo njeni člani.

Člen 35

Glavne dejavnosti združenj organizacij proizvajalcev

Za združenja organizacij proizvajalcev se smiselno uporabljajo določbe člena 28(2) in (3).

Člen 36

Člani združenj organizacij proizvajalcev, ki niso organizacije proizvajalcev

1.   Države članice lahko določijo, ali in pod kakšnimi pogoji je lahko fizična ali pravna oseba, ki ni priznana organizacija proizvajalcev, sprejeta za člana združenja organizacij proizvajalcev.

2.   Člani priznanega združenja organizacij proizvajalcev, ki niso priznane organizacije proizvajalcev:

| (a) | se ne upoštevajo v merilih za priznanje, |
| --- | --- |

(a)

se ne upoštevajo v merilih za priznanje,

| (b) | ne morejo glasovati o odločitvah v zvezi z operativnimi skladi, |
| --- | --- |

(b)

ne morejo glasovati o odločitvah v zvezi z operativnimi skladi,

| (c) | ne morejo biti neposredno vključene v ukrepe, ki jih financira Skupnost. |
| --- | --- |

(c)

ne morejo biti neposredno vključene v ukrepe, ki jih financira Skupnost.

Člen 37

Nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev

1.   Sedež nadnacionalnega združenja organizacij proizvajalcev je v državi članici, v kateri ima organizacija znatna kmetijska gospodarstva ali znatno število članov in/ali dosega pomembno raven tržne proizvodnje.

2.   Država članica, v kateri je sedež nadnacionalnega združenja organizacij proizvajalcev, je odgovorna za:

| (a) | priznanje združenja; |
| --- | --- |

(a)

priznanje združenja;

| (b) | odobritev, če je potrebna, operativnega programa združenja; |
| --- | --- |

(b)

odobritev, če je potrebna, operativnega programa združenja;

| (c) | vzpostavitev potrebnega upravnega sodelovanja z drugimi državami članicami, v katerih imajo pridružene organizacije sedež, v zvezi z izpolnjevanjem pogojev za priznanje ter sistemom pregledov in sankcij. Te druge države članice so dolžne nuditi vso potrebno pomoč državi članici, v kateri je sedež, in |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev potrebnega upravnega sodelovanja z drugimi državami članicami, v katerih imajo pridružene organizacije sedež, v zvezi z izpolnjevanjem pogojev za priznanje ter sistemom pregledov in sankcij. Te druge države članice so dolžne nuditi vso potrebno pomoč državi članici, v kateri je sedež, in

| (d) | na zahtevo ostalih držav članic zagotavljanje vse ustrezne dokumentacije, ki je prevedena v uradni jezik držav, ki predložijo zahtevek, vključno z vso veljavno zakonodajo, ki je na voljo drugim državam članicam, v katerih imajo člani sedež. |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo ostalih držav članic zagotavljanje vse ustrezne dokumentacije, ki je prevedena v uradni jezik držav, ki predložijo zahtevek, vključno z vso veljavno zakonodajo, ki je na voljo drugim državam članicam, v katerih imajo člani sedež.

Oddelek 4

Skupine proizvajalcev

Člen 38

Predložitev načrtov za priznanje

1.   Pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe predloži načrt za priznanje iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007 pristojnemu organu države članice, v kateri je sedež pravne osebe.

2.   Države članice določijo:

| (a) | minimalne zahteve, ki jih mora izpolnjevati pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe, da lahko predloži načrt za priznanje, |
| --- | --- |

(a)

minimalne zahteve, ki jih mora izpolnjevati pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe, da lahko predloži načrt za priznanje,

| (b) | pravila za sestavo, vsebino in izvedbo načrtov za priznanje, |
| --- | --- |

(b)

pravila za sestavo, vsebino in izvedbo načrtov za priznanje,

| (c) | obdobje, v katerem je nekdanjemu članu organizacije proizvajalcev prepovedano pridružiti se skupini proizvajalcev, potem ko je zapustil organizacijo proizvajalcev, v zvezi s proizvodi, za katere je bila priznana organizacija proizvajalcev, in |
| --- | --- |

(c)

obdobje, v katerem je nekdanjemu članu organizacije proizvajalcev prepovedano pridružiti se skupini proizvajalcev, potem ko je zapustil organizacijo proizvajalcev, v zvezi s proizvodi, za katere je bila priznana organizacija proizvajalcev, in

| (d) | upravne postopke za odobritev, spremljanje in izpolnjevanje načrtov za priznanje. |
| --- | --- |

(d)

upravne postopke za odobritev, spremljanje in izpolnjevanje načrtov za priznanje.

Člen 39

Vsebina načrtov za priznanje

Osnutek načrta za priznanje vsebuje najmanj:

| (a) | opis začetnega stanja, zlasti kar zadeva število članov proizvajalcev, pri čemer se navedejo podrobnosti o članih, proizvodnji, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje, trženju in infrastrukturi, vključno z infrastrukturo, ki je v lasti posameznih članov skupine proizvajalcev, če jo bo uporabljala ta skupina proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

opis začetnega stanja, zlasti kar zadeva število članov proizvajalcev, pri čemer se navedejo podrobnosti o članih, proizvodnji, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje, trženju in infrastrukturi, vključno z infrastrukturo, ki je v lasti posameznih članov skupine proizvajalcev, če jo bo uporabljala ta skupina proizvajalcev;

| (b) | predlagani datum za začetek izvajanja načrta in njegovo trajanje, ki ne presega pet let; ter |
| --- | --- |

(b)

predlagani datum za začetek izvajanja načrta in njegovo trajanje, ki ne presega pet let; ter

| (c) | dejavnosti, ki jih je treba izvesti, da se doseže priznanje. |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti, ki jih je treba izvesti, da se doseže priznanje.

Člen 40

Odobritev načrtov za priznanje

1.   Pristojni nacionalni organ odloči o osnutku načrta za priznanje v treh mesecih od prejema načrta, ki mu je priložena vsa dodatna dokumentacija.

2.   Po pregledih iz člena 113 lahko pristojni nacionalni organ:

| (a) | sprejme načrt in podeli začasno priznanje; |
| --- | --- |

(a)

sprejme načrt in podeli začasno priznanje;

| (b) | zahteva spremembe načrta; |
| --- | --- |

(b)

zahteva spremembe načrta;

| (c) | zavrne načrt. |
| --- | --- |

(c)

zavrne načrt.

Sprejet je lahko le načrt, ki vključuje spremembe, zahtevane na podlagi točke (b).

O svoji odločitvi obvesti pravno osebo ali jasno opredeljen del pravne osebe.

Člen 41

Izvedba načrtov za priznanje

1.   Načrt za priznanje se izvaja v letnih obdobjih z začetkom 1. januarja. Države članice lahko skupinam proizvajalcev omogočijo, da letna obdobja razdelijo na polletna obdobja.

V skladu s predlaganim datumom iz člena 39(b) se načrt za priznanje začne izvajati:

| (a) | 1. januarja po datumu, ko ga sprejme pristojni nacionalni organ, ali |
| --- | --- |

(a)

1. januarja po datumu, ko ga sprejme pristojni nacionalni organ, ali

| (b) | takoj po datumu sprejetja. |
| --- | --- |

(b)

takoj po datumu sprejetja.

2.   Države članice določijo pogoje, pod katerimi lahko skupine proizvajalcev med izvajanjem zaprosijo za spremembo načrta. Te prošnje so opremljene z ustrezno dodatno dokumentacijo.

3.   Pristojni nacionalni organ odloči o spremembi načrta v treh mesecih od prejema prošnje za spremembo, potem ko preveri predloženo utemeljitev. Če v navedenem roku ni sprejeta nobena odločitev o prošnji za spremembo, se šteje, da je bila prošnja zavrnjena.

Člen 42

Zahtevki za priznanje organizacije proizvajalcev

Skupine proizvajalcev, ki izvajajo načrt za priznanje, lahko kadar koli vložijo zahtevek za priznanje na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 1182/2007. Takšni zahtevki se v vsakem primeru predložijo pred koncem prehodnega obdobja iz člena 7 Uredbe (ES) št. 1182/2007.

Po datumu, ko je tak zahtevek vložen, lahko zadevna skupina predloži osnutek operativnega programa v skladu s členom 64.

Člen 43

Glavne dejavnosti skupin proizvajalcev

Za skupine proizvajalcev se smiselno uporabljajo določbe člena 28.

Člen 44

Vrednost tržne proizvodnje

1.   Za skupine proizvajalcev se smiselno uporabljajo določbe člena 52.

2.   Kadar je zmanjšanje vrednosti tržne proizvodnje posledica vzrokov, ki so primerno utemeljeni v skladu z zahtevami države članice ter ki niso predmet odgovornosti in nadzora skupine proizvajalcev, vrednost tržne proizvodnje ne sme biti manjša od 65 % vrednosti, navedene v prejšnjem zahtevku ali zahtevkih za pomoč, ki zajemajo najnovejše letno obdobje, kot je preverila država članica, in če tega ni storila, vrednosti, prvotno navedene v odobrenem načrtu za priznanje.

Člen 45

Financiranje načrtov za priznanje

1.   Višine pomoči iz člena 7(5) Uredbe (ES) št. 1182/2007 se v zvezi s tržno proizvodnjo, ki presega 1 000 000 EUR, zmanjšajo za polovico.

2.   Pomoč iz člena 7(3)(a) Uredbe (ES) št. 1182/2007 je omejena z zgornjo mejo 100 000 EUR na letno obdobje za vsako skupino proizvajalcev.

3.   Kadar obdobje izvajanja ne poteka v celotnem koledarskem letu, se zgornje meje iz odstavka 2 sorazmerno zmanjšajo.

4.   Pomoč iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007 se izplača:

| (a) | v letnih ali polletnih obrokih na koncu vsakega letnega ali polletnega obdobja za izvajanje načrta za priznanje ali |
| --- | --- |

(a)

v letnih ali polletnih obrokih na koncu vsakega letnega ali polletnega obdobja za izvajanje načrta za priznanje ali

| (b) | v obrokih, ki pokrivajo del letnega obdobja, če se načrt začne med letnim obdobjem ali se priznanje v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1182/2007 izda pred koncem letnega obdobja. |
| --- | --- |

(b)

v obrokih, ki pokrivajo del letnega obdobja, če se načrt začne med letnim obdobjem ali se priznanje v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1182/2007 izda pred koncem letnega obdobja.

Za izračun zneska obrokov lahko države članice kot podlago uporabijo tržno proizvodnjo obdobja, ki ni enako obdobju, za katero se plača obrok, kadar pregledi to zahtevajo. Razlika med obdobjema je manjša kot dejansko zadevno obdobje.

5.   Menjalni tečaj, ki se uporablja za zneske iz odstavkov 1 in 2, je najnovejši tečaj, ki ga objavi Evropska centralna banka pred prvim dnem obdobja, za katero je odobrena zadevna pomoč.

Člen 46

Pomoč za naložbe, ki se zahtevajo za priznanje

V zvezi z naložbami, vezanimi na izvedbo načrtov za priznanje iz člena 39(c) te uredbe, za katere se pomoč zagotovi na podlagi člena 7(3)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007:

| (a) | so izključena vlaganja, ki lahko vodijo do izkrivljanja konkurence na področju drugih gospodarskih dejavnosti organizacije, in |
| --- | --- |

(a)

so izključena vlaganja, ki lahko vodijo do izkrivljanja konkurence na področju drugih gospodarskih dejavnosti organizacije, in

| (b) | naložbe v neposredno ali posredno korist takih ukrepov se financirajo sorazmerno z njihovo uporabo v sektorjih ali za proizvode, na katere se nanaša začasno priznanje. |
| --- | --- |

(b)

naložbe v neposredno ali posredno korist takih ukrepov se financirajo sorazmerno z njihovo uporabo v sektorjih ali za proizvode, na katere se nanaša začasno priznanje.

Člen 47

Zahtevek za pomoč

1.   Skupina proizvajalcev za pomoč iz člena 7(3)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1182/2007 v treh mesecih po koncu vsakega letnega ali polletnega obdobja iz člena 45(4) te uredbe predloži en sam zahtevek. Zahtevek vključuje izjavo o vrednosti tržne proizvodnje za obdobje, za katero se zahteva pomoč.

2.   Zahtevke za pomoč, ki zajemajo polletna obdobja, je mogoče predložiti le, če se načrt za priznanje razdeli na polletna obdobja iz člena 41(1). Vsakemu zahtevku za pomoč se priloži pisna izjava skupine proizvajalcev, da ta skupina:

| (a) | izpolnjuje in bo izpolnjevala določbe Uredbe (ES) št. 1182/2007 ter določbe te uredbe in |
| --- | --- |

(a)

izpolnjuje in bo izpolnjevala določbe Uredbe (ES) št. 1182/2007 ter določbe te uredbe in

| (b) | se ni financirala, se ne financira in se ne bo financirala neposredno ali posredno z dvojnimi sredstvi Skupnosti ali nacionalnimi sredstvi glede dejavnosti iz svojega načrta za priznanje, za katere se dodeljuje financiranje Skupnosti v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

se ni financirala, se ne financira in se ne bo financirala neposredno ali posredno z dvojnimi sredstvi Skupnosti ali nacionalnimi sredstvi glede dejavnosti iz svojega načrta za priznanje, za katere se dodeljuje financiranje Skupnosti v skladu s to uredbo.

3.   Države članice določijo rok za izplačilo pomoči, ki ne sme biti daljši od šest mesecev po prejemu zahtevka.

Člen 48

Upravičenost

Države članice ocenijo upravičenost skupin proizvajalcev do pomoči na podlagi te uredbe ob upoštevanju pogojev in datuma morebitne prejšnje dodelitve javne pomoči organizacijam ali skupinam proizvajalcev, iz katerih izhajajo člani zadevne skupine proizvajalcev, ter morebitnih premikov članov med organizacijami proizvajalcev in skupinami proizvajalcev, da bi ugotovile, ali je pomoč ustrezno utemeljena.

Člen 49

Prispevek Skupnosti

1.   Prispevek Skupnosti k pomoči iz člena 7(3)(a) Uredbe (ES) št. 1182/2007 znaša:

| (a) | 75 % upravičenih javnih izdatkov za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in |
| --- | --- |

(a)

75 % upravičenih javnih izdatkov za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in

| (b) | 50 % upravičenih javnih izdatkov za druge regije. |
| --- | --- |

(b)

50 % upravičenih javnih izdatkov za druge regije.

2.   Prispevek Skupnosti k pomoči iz člena 7(3)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007, izražen v ekvivalentu nepovratnih kapitalskih sredstev, ne presega naslednjih odstotkov upravičenih stroškov naložb:

| (a) | 50 % za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in |
| --- | --- |

(a)

50 % za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in

| (b) | 30 % za druge regije. |
| --- | --- |

(b)

30 % za druge regije.

Zadevne države članice se obvežejo, da bodo prispevale vsaj 5 % upravičenih stroškov naložb.

Prejemniki pomoči za upravičene stroške naložb plačajo vsaj:

| (a) | 25 % za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in |
| --- | --- |

(a)

25 % za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in

| (b) | 45 % za druge regije. |
| --- | --- |

(b)

45 % za druge regije.

Člen 50

Združitve

1.   Pomoč iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007 lahko prejmejo ali še naprej prejemajo skupine proizvajalcev, ki jim je bilo izdano začasno priznanje in ki so nastale z združitvijo ene ali več skupin proizvajalcev, ki jim je bilo izdano začasno priznanje.

2.   Za izračun pomoči, ki se plača v skladu z odstavkom 1, organizacija proizvajalcev, nastala z združitvijo, nadomesti skupine, ki so se združile.

3.   Če se združita dve ali več skupin proizvajalcev, nova pravna oseba prevzame pravice in obveznosti skupine proizvajalcev, ki je prva prejela status pred priznanjem.

4.   Če se skupina proizvajalcev, ki ji je bilo izdano začasno priznanje, združi s priznano organizacijo proizvajalcev, nastala pravna oseba ni več upravičena do začasnega priznanja kot skupina proizvajalcev niti do pomoči iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007. Nastala pravna oseba se še naprej obravnava kot priznana organizacija proizvajalcev, če upošteva veljavne zahteve. Organizacije proizvajalcev po potrebi zahtevajo spremembo operativnega programa in v ta namen se smiselno uporablja člen 31.

Vendar so ukrepi, ki jih izvajajo skupine proizvajalcev pred takšno združitvijo, še naprej upravičeni pod pogoji iz načrta za priznanje.

Člen 51

Posledice priznanja

1.   Pomoč iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007 se ustavi, takoj ko se izda priznanje.

2.   Kadar se predloži operativni program v skladu s to uredbo, zadevna država članica zagotovi, da se ukrepi, ki so določeni v načrtu za priznanje, ne financirajo dvakrat.

3.   Naložbe, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč iz člena 7(3)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007, se lahko prenesejo na operativne programe, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

4.   Države članice določijo obdobje z začetkom po izvedbi načrta za priznanje, v okviru katerega se skupina proizvajalcev prizna kot organizacija proizvajalcev. Obdobje ne presega štirih mesecev.

POGLAVJE II

Operativni skladi in operativni programi

Oddelek 1

Vrednost tržne proizvodnje

Člen 52

Osnova za izračun

1.   Za namene tega poglavja se vrednost tržne proizvodnje za organizacijo proizvajalcev izračuna na podlagi proizvodnje članov organizacij proizvajalcev, za katero se prizna organizacija proizvajalcev.

2.   Vrednost tržne proizvodnje obsega proizvodnjo članov, ki zapuščajo organizacijo proizvajalcev ali pristopajo k njej. Države članice določijo pogoje, da se izognejo dvojnemu obračunu.

3.   Države članice lahko organizacijam proizvajalcev omogočijo, da vrednost stranskih proizvodov vključijo v vrednost tržne proizvodnje.

4.   Vrednost tržne proizvodnje vključuje vrednost umika proizvodov s trga v skladu s členom 10(4)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1182/2007, ocenjeno na podlagi povprečne cene teh proizvodov, ki jih trži organizacija proizvajalcev, v prejšnjem letu.

5.   V vrednost tržne proizvodnje se vključi le proizvodnja članov organizacije proizvajalcev, ki jo trži organizacija proizvajalcev ali se trži v skladu s členom 3(3)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

6.   Tržna proizvodnja se fakturira na stopnji „franko organizacija proizvajalcev“:

| (a) | kadar je to primerno, kot pakiran in pripravljen proizvod ali proizvod, ki je bil predelan na prvi stopnji; |
| --- | --- |

(a)

kadar je to primerno, kot pakiran in pripravljen proizvod ali proizvod, ki je bil predelan na prvi stopnji;

| (b) | brez DDV in |
| --- | --- |

(b)

brez DDV in

| (c) | brez internih stroškov prevoza, kadar je razdalja med centraliziranimi prevzemnimi ali pakirnimi točkami organizacije proizvajalcev in distribucijsko točko organizacije proizvajalcev precejšnja. Države članice poskrbijo za zmanjšanja, ki se uporabijo za fakturirano vrednost za proizvode, fakturirane na različnih stopnjah predelave ali dobave ali prevoza. |
| --- | --- |

(c)

brez internih stroškov prevoza, kadar je razdalja med centraliziranimi prevzemnimi ali pakirnimi točkami organizacije proizvajalcev in distribucijsko točko organizacije proizvajalcev precejšnja. Države članice poskrbijo za zmanjšanja, ki se uporabijo za fakturirano vrednost za proizvode, fakturirane na različnih stopnjah predelave ali dobave ali prevoza.

7.   Vrednost tržne proizvodnje se lahko izračuna tudi na stopnji franko odvisne družbe na enaki podlagi kot v odstavku 6, če imajo najmanj 90 % kapitala odvisne družbe v lasti:

| (a) | organizacije proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev ali |
| --- | --- |

(a)

organizacije proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev ali

| (b) | odvisno od odobritve držav članic, člani organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij, ki so zadružne organizacije, če to prispeva k doseganju ciljev iz člena 3(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1182/2007. |
| --- | --- |

(b)

odvisno od odobritve držav članic, člani organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij, ki so zadružne organizacije, če to prispeva k doseganju ciljev iz člena 3(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

8.   Če je zmanjšanje proizvodnje posledica podnebnih razmer ali bolezni živali ali rastlin ali napadov škodljivcev, se lahko vsaka odškodnina na podlagi zavarovanja, ki se prejme v zvezi z ukrepi zavarovanja pridelkov iz oddelka 6 poglavja III ali enakovrednimi ukrepi, ki jih izvaja organizacija proizvajalcev, zaradi teh razlogov, vključi v vrednost tržne proizvodnje.

Člen 53

Referenčno obdobje

1.   Letna zgornja meja pomoči iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1182/2007 se izračuna vsako leto na podlagi vrednosti tržne proizvodnje med 12-mesečnim referenčnim obdobjem, ki ga določijo države članice.

2.   Referenčno obdobje države članice določijo za vsako organizacijo proizvajalcev kot:

| (a) | 12-mesečno obdobje, ki se začne najpozneje 1. januarja tri leta pred letom, v katerem se operativni program izvaja, in se zaključi najpozneje 1. avgusta istega leta, ali |
| --- | --- |

(a)

12-mesečno obdobje, ki se začne najpozneje 1. januarja tri leta pred letom, v katerem se operativni program izvaja, in se zaključi najpozneje 1. avgusta istega leta, ali

| (b) | povprečna vrednost treh poznejših 12-mesečnih obdobij, ki se začnejo najpozneje 1. januarja pet let pred letom, v katerem se operativni program izvaja, in se zaključijo najpozneje 1. avgusta istega leta. |
| --- | --- |

(b)

povprečna vrednost treh poznejših 12-mesečnih obdobij, ki se začnejo najpozneje 1. januarja pet let pred letom, v katerem se operativni program izvaja, in se zaključijo najpozneje 1. avgusta istega leta.

3.   Dvanajstmesečno obdobje je obračunsko obdobje za zadevno organizacijo proizvajalcev.

Referenčno obdobje se med izvajanjem operativnega programa ne spreminja, razen v primerno upravičenih okoliščinah.

4.   Kadar je zmanjšanje vrednosti proizvoda posledica vzrokov, ki so primerno utemeljeni v skladu z zahtevami države članice in ki niso predmet odgovornosti in nadzora organizacije proizvajalcev, vrednost tržne proizvodnje iz odstavka 1 ne sme biti manjša od 65 % vrednosti zadevnega proizvoda v prejšnjem referenčnem obdobju.

Vzroki iz prvega pododstavka se primerno utemeljijo.

5.   Kadar imajo pred kratkim priznane organizacije proizvajalcev premalo preteklih podatkov o tržni proizvodnji za izvajanje odstavka 2, se vrednost tržne proizvodnje lahko šteje kot vrednost tržne proizvodnje, ki jo zagotovi organizacija proizvajalcev z namenom priznanja. To se izračuna kot povprečje vrednosti tržne proizvodnje iz prejšnjih treh let vseh proizvajalcev, ki so ob predložitvi zahtevka za priznanje člani organizacije proizvajalcev.

6.   Države članice sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zbiranje informacij o vrednosti tržne proizvodnje organizacij proizvajalcev, ki niso predložile operativnih programov.

7.   Vrednost tržne proizvodnje za referenčno obdobje se z odstopanjem od odstavkov 1 do 6 izračuna na podlagi zakonodaje, veljavne v tem referenčnem obdobju.

Oddelek 2

Operativni skladi

Člen 54

Upravljanje

Države članice zagotovijo, da se operativni skladi upravljajo tako, da lahko zunanja revizija letno ugotavlja, preverja in potrjuje njihove odhodke in prihodke.

Člen 55

Financiranje operativnih skladov

Finančne prispevke v operativni sklad iz člena 8(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007 določi organizacija proizvajalcev.

Vsi proizvajalci so upravičeni do sredstev operativnega sklada in vsi proizvajalci imajo možnost demokratičnega sodelovanja pri odločitvah v zvezi z uporabo sredstev organizacij proizvajalcev in finančnih prispevkov za operativne sklade.

Člen 56

Sporočanje ocenjenega zneska

Organizacije proizvajalcev sporočijo ocenjene zneske prispevka Skupnosti in prispevka svojih članov ter organizacije proizvajalcev v operativne sklade za naslednje leto državam članicam najpozneje do 15. septembra, skupaj z operativnimi programi ali zahtevami za odobritev predlogov sprememb.

Države članice lahko določijo poznejši datum od 15. septembra.

Osnova za izračun ocenjenega zneska operativnih skladov so operativni programi in vrednost tržne proizvodnje. Izračun se razdeli med stroške za ukrepe preprečevanja in upravljanja kriz ter druge ukrepe.

Oddelek 3

Operativni programi

Člen 57

Nacionalna strategija

1.   Celotna struktura in vsebina nacionalne strategije iz člena 12(2) Uredbe (ES) št. 1182/2007 se od 1. januarja 2009 določa v skladu s smernicami iz Priloge VII. Pred tem datumom celotno strukturo in vsebino določajo države članice. Vključujeta lahko regionalne elemente.

Nacionalna strategija vključuje vse odločitve in določbe, ki jih je sprejela država članica pri uporabi naslova III Uredbe (ES) št. 1182/2007 in tega naslova.

2.   Nacionalna strategija se, vključno z vključitvijo nacionalnega okvira iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007, določi pred predložitvijo osnutkov operativnih programov za vsako leto. Nacionalni okvir se vključi po tem, ko se je predložil Komisiji in se po potrebi spremenil, v skladu z drugim pododstavkom člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

3.   Analiza začetnega stanja bo del postopka priprave nacionalne strategije in za njeno izvajanje so odgovorne države članice. Določa in ocenjuje potrebe, ki jih je treba izpolniti, razvrstitev potreb glede na prednostne naloge, opredelitev ciljev, ki jih je treba doseči z operativnimi programi za izpolnitev teh prednostnih potreb, pričakovane rezultate in količinsko opredeljene cilje, ki jih je treba doseči glede na začetno stanje, ter določitev najprimernejših instrumentov in ukrepov za doseganje teh ciljev.

4.   Države članice zagotovijo tudi spremljanje in vrednotenje nacionalne strategije ter njeno izvajanje prek operativnih programov.

Nacionalna strategija se lahko spremeni, zlasti ob upoštevanju spremljanja in vrednotenja. Takšne spremembe se opravijo pred predložitvijo osnutka operativnih programov v zadevnem letu.

5.   Države članice v nacionalni strategiji določijo najvišje odstotke sredstev, ki se lahko porabijo za vsak posamezen ukrep in/ali vrsto ukrepa in/ali izdatek, da se zagotovi ustrezno ravnovesje med različnimi ukrepi.

Člen 58

Nacionalni okvir za okoljske ukrepe

1.   Poleg sprememb, ki jih predvideva člen 12(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007, države članice obvestijo Komisijo tudi o vseh predlogih sprememb nacionalnega okvira, za katere velja postopek iz drugega pododstavka člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007. Komisija da okvir na voljo drugim državam članicam na način, ki se ji zdi ustrezen.

2.   Okvir določa neizčrpen seznam okoljskih ukrepov in pogojev, ki se uporabljajo v državi članici za namene člena 9(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007, ter za vsak izbran okoljski ukrep navaja:

| (a) | posebno obveznost ali obveznosti, ki jih vključuje, ter |
| --- | --- |

(a)

posebno obveznost ali obveznosti, ki jih vključuje, ter

| (b) | utemeljitev ukrepa na podlagi njegovega pričakovanega okoljskega vpliva glede na okoljske potrebe in prednostne naloge. |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev ukrepa na podlagi njegovega pričakovanega okoljskega vpliva glede na okoljske potrebe in prednostne naloge.

Člen 59

Dopolnilna pravila držav članic

Države članice lahko sprejmejo dopolnilna pravila k Uredbi (ES) št. 1182/2007 in k tej uredbi v zvezi z upravičenostjo ukrepov, dejavnosti ali stroškov iz operativnih programov.

Člen 60

Povezava s programi za razvoj podeželja

1.   Iz programov držav članic za razvoj podeželja ali programov, odobrenih v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005, se ne dodeli nobena pomoč za dejavnosti, ki jih vključujejo ukrepi iz te uredbe v skladu z odstavkom 2.

2.   Kadar se pomoč v skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1698/2005 v izjemnih primerih dodeli za ukrepe, ki bi bili lahko upravičeni na podlagi te uredbe, države članice zagotovijo, da upravičenec lahko prejme pomoč za zadevno dejavnost le iz ene sheme.

V ta namen države članice pri vključevanju ukrepov, ki v programih za razvoj podeželja vsebujejo take izjeme, zagotovijo, da nacionalna strategija iz člena 57 te uredbe določa merila in upravna pravila, ki se bodo uporabila v programih za razvoj podeželja.

Če je to ustrezno in brez poseganja v določbe člena 10(1) in (3) ter člena 11 Uredbe (ES) št. 1182/2007 raven podpore za ukrepe, ki jih zajema ta uredba, ne presega ravni podpore za ukrepe na podlagi programa za razvoj podeželja.

Podpora za okoljske ukrepe razen pridobivanja osnovnih sredstev se omeji na najvišje zneske iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1698/2005 za kmetijsko-okoljska plačila. Ti zneski se lahko v izjemnih primerih povečajo ob upoštevanju posebnih okoliščin, ki jih je treba utemeljiti v nacionalni strategiji, kot je navedeno v členu 57 te uredbe.

Člen 61

Vsebina operativnih programov in upravičeni izdatki

1.   Operativni programi vključujejo:

| (a) | opis začetnega stanja na podlagi osnovnih kazalnikov iz Priloge XIV, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

opis začetnega stanja na podlagi osnovnih kazalnikov iz Priloge XIV, kadar je to ustrezno;

| (b) | cilje programa ob upoštevanju napovedi za proizvodnjo in prodajo ter utemeljitev, kako program prispeva k nacionalni strategiji, in dokaz, da je v skladu z nacionalno strategijo, vključno z vzpostavljanjem ravnovesja med dejavnostmi. Opis ciljev zajema splošne cilje, opredeljene v nacionalni strategiji, ter določa posamezne izmerljive cilje, da se olajša spremljanje postopnega napredka pri izvajanju programa; |
| --- | --- |

(b)

cilje programa ob upoštevanju napovedi za proizvodnjo in prodajo ter utemeljitev, kako program prispeva k nacionalni strategiji, in dokaz, da je v skladu z nacionalno strategijo, vključno z vzpostavljanjem ravnovesja med dejavnostmi. Opis ciljev zajema splošne cilje, opredeljene v nacionalni strategiji, ter določa posamezne izmerljive cilje, da se olajša spremljanje postopnega napredka pri izvajanju programa;

| (c) | podroben opis ukrepov, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje in upravljanje kriz, ki vključujejo ločene dejavnosti, ter sredstva za doseganje teh ciljev v vsakem letu izvajanja programa. Opis določa obseg, v katerem različni predlagani ukrepi:






  (i) | dopolnjujejo druge ukrepe in so skladni z njimi, vključno z ukrepi, ki se financirajo ali so upravičeni do pomoči iz ostalih skladov Evropske skupnosti, in zlasti pomoči za razvoj podeželja. V tem smislu se je treba, če je to ustrezno, sklicevati tudi na ukrepe, ki se izvajajo na podlagi prejšnjih operativnih programov; |
| --- | --- | --- |

(c)

podroben opis ukrepov, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje in upravljanje kriz, ki vključujejo ločene dejavnosti, ter sredstva za doseganje teh ciljev v vsakem letu izvajanja programa. Opis določa obseg, v katerem različni predlagani ukrepi:

(i)

dopolnjujejo druge ukrepe in so skladni z njimi, vključno z ukrepi, ki se financirajo ali so upravičeni do pomoči iz ostalih skladov Evropske skupnosti, in zlasti pomoči za razvoj podeželja. V tem smislu se je treba, če je to ustrezno, sklicevati tudi na ukrepe, ki se izvajajo na podlagi prejšnjih operativnih programov;

| (ii) | ne povzročajo tveganja dvojnega financiranja iz skladov Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

(ii)

ne povzročajo tveganja dvojnega financiranja iz skladov Evropske skupnosti;

| (d) | trajanje programa ter |
| --- | --- |

(d)

trajanje programa ter

| (e) | finančne vidike, in sicer:






  (i) | metodo izračuna in stopnjo finančnih prispevkov; |
| --- | --- | --- |

(e)

finančne vidike, in sicer:

(i)

metodo izračuna in stopnjo finančnih prispevkov;

| (ii) | postopek za financiranje operativnega sklada; |
| --- | --- |

(ii)

postopek za financiranje operativnega sklada;

| (iii) | informacije, ki so potrebne za utemeljitev različnih stopenj prispevkov, ter |
| --- | --- |

(iii)

informacije, ki so potrebne za utemeljitev različnih stopenj prispevkov, ter

| (iv) | proračun in časovni načrt za izvajanje dejavnosti za vsako leto izvajanja programa. |
| --- | --- |

(iv)

proračun in časovni načrt za izvajanje dejavnosti za vsako leto izvajanja programa.

2.   Različni okoljski ukrepi se lahko izvajajo hkrati, če se dopolnjujejo in so med seboj združljivi.

Če se okoljski ukrepi izvajajo hkrati, raven podpore upošteva poseben izpad dohodka in dodatne stroške, ki jih povzroča takšno izvajanje.

3.   Naložbe, vključno s tistimi na podlagi zakupnih pogodb, pri katerih rok vračila presega trajanje operativnega programa, se lahko prenesejo v naslednji operativni program na podlagi primerno utemeljenih gospodarskih razlogov, zlasti če je davčna amortizacijska doba daljša od petih let.

V primeru zamenjave naložb se preostala vrednost naložbe:

| (a) | prišteje k operativnemu skladu organizacije proizvajalcev ali |
| --- | --- |

(a)

prišteje k operativnemu skladu organizacije proizvajalcev ali

| (b) | odšteje od stroškov zamenjave. |
| --- | --- |

(b)

odšteje od stroškov zamenjave.

Naložbe ali dejavnosti se lahko na posameznih kmetijskih gospodarstvih članov organizacije proizvajalcev izvajajo, če prispevajo k ciljem operativnega programa. Če član zapusti organizacijo proizvajalcev, države članice zagotovijo, da se naložba ali njena preostala vrednost izterja, razen če država članica določi drugače.

4   Operativni programi ne vključujejo dejavnosti ali izdatkov s seznama iz Priloge VIII.

5.   Izdatki operativnih programov, upravičenih do pomoči, se omejijo na dejansko nastale stroške. Vendar lahko države članice namesto tega vnaprej in primerno utemeljeno določijo standardne pavšalne tarife:

| (a) | ko so takšne standardne pavšalne tarife navedene v Prilogi VIII, |
| --- | --- |

(a)

ko so takšne standardne pavšalne tarife navedene v Prilogi VIII,

| (b) | za dodatne zunanje stroške prevoza na kilometer v primerjavi s stroški cestnega prevoza blaga, nastale pri uporabi železniškega in/ali ladijskega prevoza kot dela ukrepov za spoštovanje okolja, ter |
| --- | --- |

(b)

za dodatne zunanje stroške prevoza na kilometer v primerjavi s stroški cestnega prevoza blaga, nastale pri uporabi železniškega in/ali ladijskega prevoza kot dela ukrepov za spoštovanje okolja, ter

| (c) | za dodatne stroške in izpad dohodka, ki jih povzročijo okoljski ukrepi in se izračunajo na podlagi člena 53(2) Uredbe (ES) št. 1974/2006. |
| --- | --- |

(c)

za dodatne stroške in izpad dohodka, ki jih povzročijo okoljski ukrepi in se izračunajo na podlagi člena 53(2) Uredbe (ES) št. 1974/2006.

Države članice takšne tarife pregledajo vsaj vsakih pet let.

6.   Da bi bil ukrep upravičen, morajo vsaj 50 % vrednosti proizvodov, ki jih zadeva, predstavljati proizvodi, za katere je priznana organizacija proizvajalcev. Da proizvodi spadajo med teh 50 %, morajo izhajati od članov organizacije proizvajalcev ali članov druge organizacije proizvajalcev. Za izračun vrednosti se uporabljajo ustrezna pravila iz člena 52.

Člen 62

Potrebna dokumentacija

Operativnim programom je treba priložiti zlasti:

| (a) | dokazila o vzpostavitvi operativnega sklada; |
| --- | --- |

(a)

dokazila o vzpostavitvi operativnega sklada;

| (b) | pisno izjavo organizacije proizvajalcev, da bo ravnala v skladu z Uredbo (ES) št. 1182/2007 in to uredbo, in |
| --- | --- |

(b)

pisno izjavo organizacije proizvajalcev, da bo ravnala v skladu z Uredbo (ES) št. 1182/2007 in to uredbo, in

| (c) | pisno izjavo organizacije proizvajalcev, da niso in ne bodo neposredno ali posredno prejemale sredstev Skupnosti ali nacionalnih sredstev za dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(c)

pisno izjavo organizacije proizvajalcev, da niso in ne bodo neposredno ali posredno prejemale sredstev Skupnosti ali nacionalnih sredstev za dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč v skladu s to uredbo.

Člen 63

Delni operativni programi

1.   V primeru uporabe člena 5 Uredbe (ES) št. 1182/2007 lahko države članice združenju organizacij proizvajalcev dovolijo predložitev lastnih delnih operativnih programov, ki obsegajo dejavnosti, ki so bile v njihovih operativnih programih opredeljene, vendar ne tudi izvedene.

2.   Enaka pravila se uporabljajo za delne operativne programe in druge operativne programe ter se obravnavajo skupaj z operativnimi programi sodelujočih organizacij proizvajalcev.

3.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | se dejavnosti v celoti financirajo s prispevki sodelujočih organizacij proizvajalcev, ki se izplačajo iz operativnih skladov teh organizacij; |
| --- | --- |

(a)

se dejavnosti v celoti financirajo s prispevki sodelujočih organizacij proizvajalcev, ki se izplačajo iz operativnih skladov teh organizacij;

| (b) | so dejavnosti in ustrezna finančna udeležba naštete v operativnem programu vsake sodelujoče organizacije proizvajalcev ter |
| --- | --- |

(b)

so dejavnosti in ustrezna finančna udeležba naštete v operativnem programu vsake sodelujoče organizacije proizvajalcev ter

| (c) | ne obstaja nevarnost dvojnega financiranja in se člen 60 uporablja smiselno. |
| --- | --- |

(c)

ne obstaja nevarnost dvojnega financiranja in se člen 60 uporablja smiselno.

Člen 64

Rok za predložitev operativnih programov

Organizacija proizvajalcev predloži operativne programe v odobritev pristojnemu organu v državi članici, v kateri ima organizacija proizvajalcev svoj sedež, najpozneje do 15. septembra v letu, ki je pred letom, v katerem je programe treba uresničiti. Vendar lahko države članice določijo kasnejši datum.

Kadar pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe, vključno s skupino proizvajalcev, vloži zahtevek za priznanje organizacije proizvajalcev, lahko hkrati v odobritev predloži operativni program iz prvega odstavka. Odobritev programa je odvisna od pridobitve priznanja najpozneje do končnega datuma iz člena 65(2).

Člen 65

Odločitev

1.   Pristojni nacionalni organ glede na primer:

| (a) | odobri višino sredstev in programe, ki izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (ES) št. 1182/2007 in zahteve iz tega poglavja; |
| --- | --- |

(a)

odobri višino sredstev in programe, ki izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (ES) št. 1182/2007 in zahteve iz tega poglavja;

| (b) | odobri programe, če organizacija proizvajalcev sprejme nekatere spremembe; ali |
| --- | --- |

(b)

odobri programe, če organizacija proizvajalcev sprejme nekatere spremembe; ali

| (c) | zavrne programe ali dele programov. |
| --- | --- |

(c)

zavrne programe ali dele programov.

2.   Pristojni nacionalni organ se o programih in skladih odloči najpozneje 15. decembra v letu, v katerem so predloženi.

Države članice obvestijo organizacije proizvajalcev o teh odločitvah najpozneje do 15. decembra.

Vendar lahko pristojni nacionalni organ zaradi ustrezno utemeljenih razlogov odločitev glede operativnih programov in sredstev sprejme najpozneje 20. januarja po datumu vložitve zahtevka. Odločitev o odobritvi lahko določi, da so izdatki upravičeni od 1. januarja v letu, ki sledi vložitvi zahtevka.

Člen 66

Spremembe operativnih programov za naslednja leta

1.   Organizacije proizvajalcev lahko zahtevajo spremembe operativnih programov, vključno s podaljšanjem njihovega trajanja na največ pet let, če je to potrebno, najpozneje 15. septembra, da se lahko uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta.

Vendar lahko države članice za predložitev prošenj določijo kasnejši datum.

2.   Prošnjam za spremembe se priloži dodatna dokumentacija, s katero se utemeljujejo razlog, vrsta in posledice sprememb.

3.   Pristojni organ se o prošnjah za spremembe operativnih programov odloči najpozneje do 15. decembra.

Vendar lahko države članice zaradi ustrezno utemeljenih razlogov odločitev glede sprememb operativnih programov sprejmejo najpozneje 20. januarja po datumu vložitve zahtevka. Odločitev o odobritvi lahko določi, da so izdatki upravičeni od 1. januarja v letu, ki sledi vložitvi zahtevka.

Člen 67

Spremembe operativnih programov med letom

1.   Države članice lahko dovolijo spremembe operativnih programov med letom pod pogoji, ki jih same določijo.

2.   Pristojni nacionalni organ lahko organizacijam proizvajalcev dovoli, da med letom:

| (a) | izvajajo svoje operativne programe le delno; |
| --- | --- |

(a)

izvajajo svoje operativne programe le delno;

| (b) | spremenijo vsebino operativnega programa, vključno s podaljšanjem njihovega trajanja na največ pet let, če je to potrebno; |
| --- | --- |

(b)

spremenijo vsebino operativnega programa, vključno s podaljšanjem njihovega trajanja na največ pet let, če je to potrebno;

| (c) | povišajo znesek operativnega sklada do največ 25 % prvotno odobrenega zneska ter jo zmanjšajo za odstotek, ki ga določijo države članice, če se ohranijo splošni cilji operativnih programov. Države članice lahko ta odstotek povečajo v primeru združevanja organizacij proizvajalcev, kot je navedeno v členu 31(1). |
| --- | --- |

(c)

povišajo znesek operativnega sklada do največ 25 % prvotno odobrenega zneska ter jo zmanjšajo za odstotek, ki ga določijo države članice, če se ohranijo splošni cilji operativnih programov. Države članice lahko ta odstotek povečajo v primeru združevanja organizacij proizvajalcev, kot je navedeno v členu 31(1).

3.   Države članice določijo pogoje, pod katerimi se operativni programi lahko spremenijo med letom brez predhodne odobritve pristojnega nacionalnega organa. Te spremembe izpolnjujejo pogoje za dodelitev pomoči le, če jih organizacija proizvajalcev nemudoma sporoči pristojnemu organu.

Člen 68

Oblika operativnih programov

1.   Operativni programi se izvajajo v letnih obdobjih, ki trajajo od 1. januarja do 31. decembra.

2.   Operativni programi, ki se odobrijo najpozneje 15. decembra, se izvajajo od 1. januarja naslednjega leta.

Izvajanje programov, ki se odobrijo po 15. decembru, se odloži za eno leto.

Z odstopanjem od prvega in drugega pododstavka tega odstavka se ob uporabi tretjega pododstavka člena 65(2) ali drugega pododstavka člena 66(3) izvajanje operativnih programov, odobrenih v skladu s temi določbami, začne najpozneje 31. januarja po njihovi odobritvi.

Oddelek 4

Pomoč

Člen 69

Odobreni znesek pomoči

Države članice obvestijo organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev o odobrenem znesku pomoči, kot zahteva člen 13(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007, najpozneje do 15. decembra.

Kadar se uporablja tretji pododstavek člena 65(2) ali drugi pododstavek člena 66(3) te uredbe, države članice obvestilo o odobrenem znesku pomoči predložijo najpozneje 20. januarja.

Člen 70

Zahtevki za pomoč

1.   Organizacije proizvajalcev vložijo zahtevke za pomoč ali preostali znesek pomoči pri pristojnem organu za vsak operativni program, za katerega se zahteva pomoč, najpozneje do 15. februarja v letu, ki sledi letu, za katero se zahteva pomoč.

2.   Zahtevku se priloži dodatna dokumentacija, iz katere so razvidni:

| (a) | zahtevana pomoč; |
| --- | --- |

(a)

zahtevana pomoč;

| (b) | vrednost tržne proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

vrednost tržne proizvodnje;

| (c) | finančni prispevki, ki so naloženi članom, in finančni prispevki organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

finančni prispevki, ki so naloženi članom, in finančni prispevki organizacije proizvajalcev;

| (d) | stroški, nastali v zvezi z operativnim programom; |
| --- | --- |

(d)

stroški, nastali v zvezi z operativnim programom;

| (e) | stroški v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz, razčlenjeni po dejavnostih; |
| --- | --- |

(e)

stroški v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz, razčlenjeni po dejavnostih;

| (f) | delež operativnega sklada, ki se porabi za preprečevanje in upravljanje kriz, razčlenjen po dejavnostih; |
| --- | --- |

(f)

delež operativnega sklada, ki se porabi za preprečevanje in upravljanje kriz, razčlenjen po dejavnostih;

| (g) | skladnost s členom 9(2), členom 9(3)(a) ali (b) in členom 10 Uredbe (ES) št. 1182/2007; |
| --- | --- |

(g)

skladnost s členom 9(2), členom 9(3)(a) ali (b) in členom 10 Uredbe (ES) št. 1182/2007;

| (h) | pisna izjava, da se niso dvojno financirale iz sredstev Skupnosti ali nacionalnih sredstev glede ukrepov in/ali ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč v skladu s to uredbo, in |
| --- | --- |

(h)

pisna izjava, da se niso dvojno financirale iz sredstev Skupnosti ali nacionalnih sredstev glede ukrepov in/ali ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč v skladu s to uredbo, in

| (i) | v primeru zahtevka za plačilo na podlagi standardne pavšalne tarife iz člena 61(4) dokazilo o izvajanju zadevne dejavnosti. |
| --- | --- |

(i)

v primeru zahtevka za plačilo na podlagi standardne pavšalne tarife iz člena 61(4) dokazilo o izvajanju zadevne dejavnosti.

3.   Zahtevki se lahko nanašajo na stroške, ki so bili načrtovani, vendar niso nastali, če se dokažejo naslednji dejavniki:

| (a) | zadevnih dejavnosti ni bilo mogoče izvesti najpozneje do 31. decembra v letu izvajanja operativnega programa zaradi razlogov, na katere zadevna organizacija proizvajalcev ne more vplivati; |
| --- | --- |

(a)

zadevnih dejavnosti ni bilo mogoče izvesti najpozneje do 31. decembra v letu izvajanja operativnega programa zaradi razlogov, na katere zadevna organizacija proizvajalcev ne more vplivati;

| (b) | te dejavnosti se lahko izvedejo najpozneje do 30. aprila naslednje leto in |
| --- | --- |

(b)

te dejavnosti se lahko izvedejo najpozneje do 30. aprila naslednje leto in

| (c) | v operativnem skladu ostane enakovredni prispevek organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

(c)

v operativnem skladu ostane enakovredni prispevek organizacije proizvajalcev.

Pomoč se izplača in varščina, vplačana v skladu s členom 72(3), se sprosti le, če se dokazilo o izvajanju načrtovanih stroškov iz točke (b) prvega pododstavka zagotovi najpozneje do 30. aprila v letu, ki sledi letu, za katero so bili zadevni stroški načrtovani, ter na podlagi dokazila o dejanski upravičenosti do pomoči.

4.   Kadar se zahtevki predložijo po datumu iz odstavka 1, se pomoč zmanjša za 1 % za vsak dan zamude.

V izjemnih in primerno utemeljenih primerih lahko pristojni organ sprejme zahtevke po datumu iz odstavka 1, če so bili potrebni pregledi opravljeni in če se je upošteval rok za plačilo iz člena 71.

Člen 71

Izplačilo pomoči

Države članice izplačajo pomoč najpozneje do 15. oktobra v letu, ki sledi letu izvajanja programa.

Člen 72

Predplačila

1.   Države članice lahko omogočijo organizacijam proizvajalcev, da zaprosijo za predplačilo dela pomoči, ki ustreza predvidljivim izdatkom, povezanim z operativnim programom, v tri- ali štirimesečnem obdobju, ki se začne z mesecem vložitve zahtevka.

2.   Zahtevki za predplačila se v skladu z odločitvijo države članice vložijo vsake tri mesece, tj. januarja, aprila, julija in oktobra, ali vsake štiri mesece, tj. januarja, maja in septembra.

Skupna predplačila, izplačana za določeno leto, ne smejo presegati 80 % prvotno odobrene pomoči za operativni program.

3.   Predplačila se izplačajo na podlagi položene varščine, ki ustreza 110 % predplačila, v skladu z Uredbo (EGS) št. 2220/85.

Države članice določijo pogoje, s katerimi zagotovijo, da se finančni prispevki v operativni sklad zberejo v skladu s členom 54 in členom 55 te uredbe ter da se prejšnja predplačila dejansko porabijo.

4.   Zahtevki za sprostitev varščine se lahko vložijo med tekočim programskim letom in se jim predloži ustrezna dodatna dokumentacija.

Varščine se sprostijo do višine 80 % izplačanih predplačil.

5.   Osnovna zahteva v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85 zadeva izvajanje dejavnosti, določenih v operativnih programih v skladu z obveznostmi iz člena 62(b) in (c) te uredbe.

V primeru neizpolnjevanja osnovne zahteve ali resne kršitve obveznosti iz člena 62(b) in (c) varščina zapade, kar ne vpliva na druge kazni, ki se izvajajo v skladu z oddelkom 3 poglavja V.

V primeru neupoštevanja drugih zahtev varščina zapade glede na resnost ugotovljene nepravilnosti.

6.   Države članice lahko določijo najmanjši znesek in časovne roke za predplačila.

Člen 73

Delna izplačila

Države članice lahko organizacijam proizvajalcev dovolijo, da zaprosijo za izplačilo dela pomoči, ki ustreza izdatkom, povezanim z operativnim programom.

Zahtevki se lahko vložijo kadar koli, vendar ne več kot trikrat na leto. Priloži se jim dodatna dokumentacija.

Skupna izplačila v zvezi z zahtevki za delna izplačila pomoči ne smejo presegati 80 % prvotno odobrenega zneska pomoči za operativne programe ali dejanskih izdatkov, pri čemer se upošteva nižji znesek.

Države članice lahko določijo najmanjši znesek in časovne roke za delna izplačila.

POGLAVJE III

Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 74

Izbor ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz

Države članice lahko določijo, da en ali več ukrepov iz člena 9(2) Uredbe (ES) št. 1182/2007 na njihovem ozemlju ne velja.

Člen 75

Posojila za financiranje ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz

Posojila, najeta za financiranje ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz v skladu s tretjim pododstavkom člena 9(2) Uredbe (ES) št. 1182/2007, katerih odplačilni rok je daljši od trajanja operativnega programa, se lahko na podlagi primerno utemeljenih gospodarskih razlogov prenesejo v naslednji operativni program.

Oddelek 2

Umiki s trga

Člen 76

Opredelitev

Ta oddelek določa pravila v zvezi z umiki s trga v skladu s členom 9(2)(a) Uredbe (ES) št. 1182/2007. V tem oddelku „proizvodi, umaknjeni s trga“, „umaknjeni proizvodi“ in „proizvodi, ki se ne dajo v prodajo“ pomenijo proizvode, ki se na ta način umaknejo s trga.

Člen 77

Tržni standardi

1.   Kadar za posamezen proizvod obstaja tržni standard v smislu člena 2(2) in (7) Uredbe (ES) št. 1182/2007, mora biti takšen proizvod, umaknjen s trga, v skladu s temi standardi z izjemo določb o predstavitvi in označevanju proizvodov. Proizvodi vseh velikosti se s trga lahko umaknejo skupaj v razsutem stanju, če izpolnjujejo minimalne zahteve za razred II, zlasti glede kakovosti in velikosti.

Vendar mora biti miniaturni proizvod, kakor je opredeljen v ustreznih standardih, v skladu z veljavnimi tržnimi standardi, vključno z določbami o predstavitvi in označevanju proizvodov.

2.   Če za posamezen proizvod ne obstajajo takšni tržni standardi, morajo proizvodi, umaknjeni s trga, izpolnjevati minimalne zahteve iz Priloge IX. Države članice lahko določijo dodatna pravila, s katerimi dopolnijo te minimalne zahteve.

Člen 78

Triletno povprečje za umike s trga za prosto razdelitev

Omejitev v višini 5 % obsega tržne proizvodnje v smislu člena 10(4) Uredbe (ES) št. 1182/2007 se izračuna na podlagi aritmetičnega povprečja splošnih količin proizvodov, za katere se prizna organizacija proizvajalcev in ki so se v njenem okviru tržili v preteklih treh letih.

V primeru nedavno priznanih organizacij proizvajalcev so podatki za tržna leta pred priznanjem:

| (a) | kadar je bila organizacija skupina proizvajalcev, enakovredni podatki za to skupino proizvajalcev, kadar je to mogoče, ali |
| --- | --- |

(a)

kadar je bila organizacija skupina proizvajalcev, enakovredni podatki za to skupino proizvajalcev, kadar je to mogoče, ali

| (b) | količina, ki se uporabi za zahtevek za priznanje. |
| --- | --- |

(b)

količina, ki se uporabi za zahtevek za priznanje.

Člen 79

Predhodno uradno obvestilo o umiku s trga

1.   Organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev predhodno uradno obvestijo pristojne nacionalne organe o vsakem načrtovanem umiku s trga s pisnim telekomunikacijskim ali elektronskim sporočilom. V uradnem obvestilu se zlasti podrobno navede seznam proizvodov, ki so predmet intervencije, in njihovih glavnih značilnosti v skladu z ustreznimi tržnimi standardi, ocena količine vsakega zadevnega proizvoda, namembni kraj ter kraj, v katerem se proizvodi, umaknjeni s trga, lahko pregledajo, kot določa člen 110. Uradna obvestila vključujejo potrdilo, da proizvodi, umaknjeni s trga, ustrezajo veljavnim tržnim standardom ali minimalnim zahtevam iz člena 77.

2.   Države članice določijo organizacijam podrobna pravila za organizacije proizvajalcev v zvezi z obvestili iz odstavka 1, zlasti kar zadeva časovne roke.

3.   Države članice v časovnih rokih iz odstavka 2:

| (a) | opravijo pregled iz člena 110(1), in če ne odkrijejo nobenih nepravilnosti, odobrijo umik s trga, kakor je ugotovljeno med pregledom, ali, |
| --- | --- |

(a)

opravijo pregled iz člena 110(1), in če ne odkrijejo nobenih nepravilnosti, odobrijo umik s trga, kakor je ugotovljeno med pregledom, ali,

| (b) | v primerih iz člena 110(3), ne opravijo pregleda iz člena 110(1); v tem primeru organizacijo proizvajalcev o tem obvestijo s pisnim telekomunikacijskim ali elektronskim sporočilom in odobrijo umik s trga, kakor je bilo uradno sporočeno. |
| --- | --- |

(b)

v primerih iz člena 110(3), ne opravijo pregleda iz člena 110(1); v tem primeru organizacijo proizvajalcev o tem obvestijo s pisnim telekomunikacijskim ali elektronskim sporočilom in odobrijo umik s trga, kakor je bilo uradno sporočeno.

Člen 80

Podpora

1.   Podpora za umike s trga, ki jo sestavljajo prispevki Skupnosti in organizacije proizvajalcev, ne sme presegati zneskov iz Priloge X za proizvode iz te priloge. Za ostale proizvode najvišje zneske podpore določijo države članice.

2.   Umiki s trga ne presegajo 5 % obsega tržne proizvodnje katerega koli proizvoda v kateri koli organizaciji proizvajalcev.

Obseg tržne proizvodnje se izračuna kot povprečje obsega tržne proizvodnje v zadnjih treh letih. Če te informacije niso na voljo, se uporabi obseg tržne proizvodnje, za katero je priznana organizacija proizvajalcev.

Odstotki iz prvega pododstavka so letna povprečja za obdobje treh let s triodstotnim dovoljenim letnim odstopanjem.

Člen 81

Namembni kraji za umaknjene proizvode

1.   Države članice določijo dovoljene namembne kraje za proizvode, ki se umaknejo s trga. Sprejmejo določbe za zagotovitev, da umik s trga ali namembni kraj ne povzročita nobenega negativnega vpliva na okolje ali fitosanitarnih posledic. Stroški organizacij proizvajalcev, nastali zaradi delovanja v skladu s temi določbami, so upravičeni kot del podpore za umike s trga na podlagi operativnega programa.

2.   Namembni kraji iz odstavka 1 tega člena vključujejo prosto razdelitev, kar pomeni namembne kraje iz točk (a) in (b) člena 10(4) Uredbe (ES) št. 1182/2007 ter vse ostale enakovredne namembne kraje, ki jih odobrijo države članice.

Države članice sprejmejo vse potrebne korake za olajšanje stikov in sodelovanja med organizacijami proizvajalcev in prejemniki, ki so jih na podlagi zahtevka potrdili za prosto razdelitev.

3.   Razdelitev proizvodov predelovalni industriji je mogoča le, če to v Skupnosti ali za uvožene proizvode v tej industriji ne povzroči izkrivljanja konkurence.

Člen 82

Stroški prevoza

1.   Za stroške prevoza za prosto razdelitev vseh proizvodov, umaknjenih s trga, je upravičeno financiranje iz operativnega programa na podlagi pavšalnih zneskov, določenih glede na razdaljo med krajem umika in krajem dostave iz Priloge XI.

Pri pomorskem prevozu Komisija določi stroške prevoza, ki se lahko plačajo na podlagi dejanskih stroškov prevoza in razdalje. Tako določeno nadomestilo ne sme presegati stroškov kopenskega prevoza po najkrajši poti med krajem natovarjanja in teoretičnim krajem iztovarjanja. Za zneske, določene v Prilogi XI, se uporablja korekcijski koeficient 0,6.

2.   Stroški prevoza se povrnejo stranki, ki dejansko krije finančne stroške zadevnega prevoza.

Izplačilo se izvede po predložitvi dodatne dokumentacije, ki potrjuje zlasti:

| (a) | imena upravičenih organizacij; |
| --- | --- |

(a)

imena upravičenih organizacij;

| (b) | količino zadevnih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

količino zadevnih proizvodov;

| (c) | prevzem s strani upravičenih organizacij in uporabljena prevozna sredstva in |
| --- | --- |

(c)

prevzem s strani upravičenih organizacij in uporabljena prevozna sredstva in

| (d) | dejansko nastale stroške prevoza. |
| --- | --- |

(d)

dejansko nastale stroške prevoza.

Člen 83

Stroški sortiranja in pakiranja

1.   Za stroške sortiranja in pakiranja svežega sadja in zelenjave, umaknjenih s trga za prosto razdelitev, je upravičeno financiranje iz operativnih programov s pavšalnim zneskom 132 EUR na tono neto teže za proizvode, pakirane v enote pakiranja z neto težo manj kot 25 kg.

2.   Enote pakiranja proizvodov za prosto razdelitev se opremijo z evropskim simbolom in z eno ali več navedbami iz Priloge XII.

3.   Stroške sortiranja in pakiranja plačajo organizacije proizvajalcev, ki so te postopke izvedle.

Izplačilo se izvede po predložitvi dodatne dokumentacije, ki potrjuje zlasti:

| (a) | imena upravičenih organizacij; |
| --- | --- |

(a)

imena upravičenih organizacij;

| (b) | količino zadevnih proizvodov in |
| --- | --- |

(b)

količino zadevnih proizvodov in

| (c) | prevzem s strani upravičenih organizacij z navedenim načinom predstavitve. |
| --- | --- |

(c)

prevzem s strani upravičenih organizacij z navedenim načinom predstavitve.

Člen 84

Pogoji za prejemnike umaknjenih proizvodov

1.   Prejemniki umaknjenih proizvodov iz člena 10(4)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1182/2007 se obvežejo, da:

| (a) | bodo ravnali v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

bodo ravnali v skladu s to uredbo;

| (b) | bodo vodili ločeno evidenco zalog in računov za zadevne postopke; |
| --- | --- |

(b)

bodo vodili ločeno evidenco zalog in računov za zadevne postopke;

| (c) | bodo sprejeli preglede, določene s pravili Skupnosti, in |
| --- | --- |

(c)

bodo sprejeli preglede, določene s pravili Skupnosti, in

| (d) | predložili dodatno dokumentacijo o končnem namembnem kraju zadevnih proizvodov v obliki potrdila o prevzemu (ali enakovrednega dokumenta), ki potrjuje, da je umaknjene proizvode prevzela tretja stranka za prosto razdelitev. |
| --- | --- |

(d)

predložili dodatno dokumentacijo o končnem namembnem kraju zadevnih proizvodov v obliki potrdila o prevzemu (ali enakovrednega dokumenta), ki potrjuje, da je umaknjene proizvode prevzela tretja stranka za prosto razdelitev.

Države članice se lahko odločijo, da prejemnikom ni treba voditi evidenc ali računov iz točke (b) prvega pododstavka, če prejmejo le manjše količine in če se tveganje obravnava kot majhno. Ta odločitev in njena utemeljitev se zabeležita;

2.   Prejemniki umaknjenih proizvodov za ostale namembne kraje se obvežejo, da:

| (a) | bodo ravnali v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

bodo ravnali v skladu s to uredbo;

| (b) | bodo vodili ločeno evidenco zalog in računov za zadevne postopke, če države članice menijo, da je to ustrezno, čeprav se proizvod pred dostavo denaturira; |
| --- | --- |

(b)

bodo vodili ločeno evidenco zalog in računov za zadevne postopke, če države članice menijo, da je to ustrezno, čeprav se proizvod pred dostavo denaturira;

| (c) | bodo sprejeli preglede, določene s pravili Skupnosti, in |
| --- | --- |

(c)

bodo sprejeli preglede, določene s pravili Skupnosti, in

| (d) | ne bodo zahtevali dodatne pomoči za alkohol, pridobljen iz zadevnih proizvodov, v primeru proizvodov, umaknjenih s trga, ki so namenjeni za destilacijo. |
| --- | --- |

(d)

ne bodo zahtevali dodatne pomoči za alkohol, pridobljen iz zadevnih proizvodov, v primeru proizvodov, umaknjenih s trga, ki so namenjeni za destilacijo.

Oddelek 3

Zeleno obiranje ali opustitev spravila

Člen 85

Opredelitev zelenega obiranja in opustitve spravila

1.   Zeleno obiranje pomeni celotno spravilo netržnih proizvodov na posameznem območju, ki se izvede pred običajnim začetkom spravila. Zadevni proizvodi pred zelenim obiranjem ne smejo biti poškodovani zaradi podnebnih razmer, bolezni ali drugih razlogov.

2.   Opustitev spravila pomeni, da se na zadevnem območju med običajnim proizvodnim postopkom ne pridobijo tržni proizvodi. Vendar se uničenje proizvoda zaradi podnebnih razmer ali bolezni ne obravnava kot opustitev spravila.

3.   Zeleno obiranje in opustitev spravila dopolnjujeta običajne postopke gojenja ter se od njih razlikujeta.

Člen 86

Pogoji za uporabo zelenega obiranja in opustitev spravila

1.   Države članice v zvezi z ukrepi zelenega obiranja in opustitve spravila:

| (a) | sprejmejo podrobne določbe o izvajanju ukrepov, vključno z določbami o predhodnih obvestilih o opustitvi spravila in zelenem obiranju, njihovi vsebini in rokih, znesku nadomestila, ki ga je treba plačati, ter o izvajanju ukrepov, vključno s seznamom proizvodov, ki izpolnjujejo pogoje za ukrepe, |
| --- | --- |

(a)

sprejmejo podrobne določbe o izvajanju ukrepov, vključno z določbami o predhodnih obvestilih o opustitvi spravila in zelenem obiranju, njihovi vsebini in rokih, znesku nadomestila, ki ga je treba plačati, ter o izvajanju ukrepov, vključno s seznamom proizvodov, ki izpolnjujejo pogoje za ukrepe,

| (b) | sprejmejo določbe za zagotovitev, da njihova uporaba ne povzroči nobenega negativnega vpliva na okolje ali fitosanitarnih posledic, |
| --- | --- |

(b)

sprejmejo določbe za zagotovitev, da njihova uporaba ne povzroči nobenega negativnega vpliva na okolje ali fitosanitarnih posledic,

| (c) | zagotovijo možnost preverjanja ustreznega izvajanja ukrepov in ne odobrijo uporabe ukrepov, če se ne izvajajo ustrezno, |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo možnost preverjanja ustreznega izvajanja ukrepov in ne odobrijo uporabe ukrepov, če se ne izvajajo ustrezno,

| (d) | izvajajo preverjanja za zagotovitev ustreznega izvajanja ukrepov, tudi v zvezi z določbami iz točk (a) in (b). |
| --- | --- |

(d)

izvajajo preverjanja za zagotovitev ustreznega izvajanja ukrepov, tudi v zvezi z določbami iz točk (a) in (b).

2.   Organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev predhodno uradno obvestijo pristojne nacionalne organe o vsakem načrtovanem zelenem obiranju ali opustitvi spravila s pisnim telekomunikacijskim ali elektronskim sporočilom.

V prvo obvestilo za določeno leto in določen proizvod se vključi analiza, ki temelji na pričakovanih razmerah na trgu, ki upravičijo zeleno obiranje kot ukrep za preprečevanje krize.

3.   Zeleno obiranje in opustitev spravila se ne uporabljata za isti proizvod in isto proizvodno območje v katerem koli danem letu ali v katerih koli dveh zaporednih letih.

4.   Zneski nadomestil za zeleno obiranje in opustitev spravila, ki vključujejo prispevke Skupnosti in organizacij proizvajalcev, so izplačila na hektar, ki jih določijo države članice v skladu z odstavkom 1(a):

| (a) | na ravni, s katero je mogoče pokriti le dodatne stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja ukrepa, ob upoštevanju okoljskega in fitosanitarnega upravljanja, ki je potrebno za usklajevanje z določbami iz odstavka 1(b), ali |
| --- | --- |

(a)

na ravni, s katero je mogoče pokriti le dodatne stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja ukrepa, ob upoštevanju okoljskega in fitosanitarnega upravljanja, ki je potrebno za usklajevanje z določbami iz odstavka 1(b), ali

| (b) | na ravni, ki ne krije več kot 90 % najvišje ravni podpore za umike s trga iz člena 80. |
| --- | --- |

(b)

na ravni, ki ne krije več kot 90 % najvišje ravni podpore za umike s trga iz člena 80.

Oddelek 4

Promocija in obveščanje

Člen 87

Izvajanje ukrepov za promocijo in obveščanje

1.   Države članice sprejmejo podrobne določbe o izvajanju ukrepov za promocijo in obveščanje. Te določbe omogočajo hitro izvajanje ukrepov, če je potrebno.

2.   Dejavnosti na podlagi ukrepov za promocijo in obveščanje se izvajajo poleg drugih obstoječih dejavnosti za promocijo in obveščanje, ki jih izvajajo zadevne organizacije proizvajalcev.

Oddelek 5

Usposabljanje

Člen 88

Izvajanje ukrepov za usposabljanje

Države članice sprejmejo podrobne določbe o izvajanju ukrepov za usposabljanje.

Oddelek 6

Zavarovanje pridelkov

Člen 89

Namen ukrepov za zavarovanje pridelkov

Ukrepe za zavarovanje pridelkov izvaja organizacija proizvajalcev, ki zagotavlja zavarovanje prihodkov proizvajalcev in kritje tržnih izgub, ki jih ima organizacija proizvajalcev in/ali njeni člani, če jih prizadenejo naravne nesreče, podnebne razmere in morebitni izbruhi bolezni ali napadi škodljivcev.

Člen 90

Izvajanje ukrepov za zavarovanje pridelkov

1.   Države članice sprejmejo podrobne določbe o izvajanju ukrepov za zavarovanje pridelkov, vključno z ukrepi, ki zagotavljajo, da ukrepi za zavarovanje pridelkov ne izkrivijo konkurence na zavarovalniškem trgu.

2.   Države članice lahko zagotovijo dodatna nacionalna sredstva za podporo ukrepov za zavarovanje pridelkov, ki prejemajo sredstva iz operativnega sklada. Vendar skupna javna podpora za zavarovanje pridelkov ne sme presegati:

| (a) | 80 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo proizvajalci za zavarovanje pred izgubami zaradi slabih vremenskih razmer, ki se lahko izenačijo z naravnimi nesrečami; |
| --- | --- |

(a)

80 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo proizvajalci za zavarovanje pred izgubami zaradi slabih vremenskih razmer, ki se lahko izenačijo z naravnimi nesrečami;

| (b) | 50 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo proizvajalci za zavarovanje pred:






  (i) | izgubami iz točke (a) in drugimi izgubami zaradi slabih vremenskih razmer in |
| --- | --- | --- |

(b)

50 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo proizvajalci za zavarovanje pred:

(i)

izgubami iz točke (a) in drugimi izgubami zaradi slabih vremenskih razmer in

| (ii) | izgubami, ki so jih povzročile živalske ali rastlinske bolezni ali napadi škodljivcev. |
| --- | --- |

(ii)

izgubami, ki so jih povzročile živalske ali rastlinske bolezni ali napadi škodljivcev.

Mejna vrednost iz točke (b) prvega pododstavka se uporablja, tudi če je operativni sklad drugače upravičen do 60-odstotne finančne podpore Skupnosti v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

3.   Ukrepi za zavarovanje pridelkov ne zajemajo zavarovalnin, ki proizvajalcem nadomestijo več kot 100 % izgube prihodka, ob upoštevanju kakršnega koli nadomestila, ki ga prejmejo proizvajalci iz drugih podpornih programov v zvezi z zavarovanim tveganjem.

4.   V tem členu imajo „slabe vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami“ enak pomen kot v členu 2(8) Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 (28).

Oddelek 7

Podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov

Člen 91

Pogoji za podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov

1.   Države članice v zvezi z upravnimi stroški ustanavljanja vzajemnih skladov sprejmejo podrobne določbe o izvajanju navedenega ukrepa.

2.   Podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov je v prvem, drugem in tretjem letu delovanja vzajemnega sklada naslednji delež prispevka organizacije proizvajalcev k vzajemnemu skladu v prvem, drugem in tretjem letu njegovega delovanja:

| (a) | 10 %, 8 % in 4 % v državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 ali pozneje, |
| --- | --- |

(a)

10 %, 8 % in 4 % v državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 ali pozneje,

| (b) | 5 %, 4 % in 2 % v ostalih državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

5 %, 4 % in 2 % v ostalih državah članicah.

3.   Države članice lahko določijo zgornje meje za zneske, ki jih lahko prejme organizacija proizvajalcev kot podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov.

Oddelek 8

Državna pomoč za ukrepe za preprečevanje in upravljanje kriz

Člen 92

Podrobne določbe v nacionalnih strategijah

Države članice, ki plačujejo državno pomoč v skladu s točko (c) drugega pododstavka člena 43 Uredbe (ES) št. 1182/2007, določijo podrobne določbe o izvajanju te določbe v nacionalnih strategijah.

POGLAVJE IV

Nacionalna finančna pomoč

Člen 93

Stopnja organiziranosti proizvajalcev

Za namene člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007 se stopnja organiziranosti proizvajalcev v regiji države članice šteje za posebno nizko, če so organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in skupine proizvajalcev tržile manj kot 20 % vrednosti proizvodnje sadja in zelenjave v vsakem od zadnjih treh let, za katera so podatki na voljo.

Člen 94

Odobritev plačila nacionalne finančne pomoči

1.   Države članice predložijo Komisiji zahtevo za odobritev plačila nacionalne finančne pomoči v skladu s prvim pododstavkom člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007 v katerem koli danem koledarskem letu do 15. januarja.

Zahtevi se priložijo dokazi o posebno nizki stopnji organiziranosti proizvajalcev v zadevni regiji, kot je navedeno v členu 93 te uredbe, ter podatki o zadevni organizaciji proizvajalcev, znesek zadevne pomoči in delež finančnih prispevkov v skladu s členom 8(1)(a) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

2.   Komisija odobri ali zavrne zahtevo v treh mesecih po predložitvi. Če Komisija v tem obdobju ne odgovori, se zahteva šteje za odobreno.

Člen 95

Zahtevek za nacionalno finančno pomoč in njeno plačilo

Organizacije proizvajalcev vložijo zahtevek za nacionalno finančno pomoč, ki jo plačajo države članice v skladu s členi 70 do 73.

Člen 96

Najvišji delež nadomestila Skupnosti za nacionalno finančno pomoč

Delež nadomestila Skupnosti za nacionalno finančno pomoč zajema 60 % nacionalne finančne pomoči, dodeljene organizaciji proizvajalcev.

Člen 97

Nadomestilo Skupnosti za nacionalno finančno pomoč

1.   Države članice za nadomestilo Skupnosti za odobreno nacionalno finančno pomoč, ki se plača organizacijam proizvajalcev, vložijo zahtevek pred 1. marcem v letu, ki sledi letu izvajanja operativnih programov.

Zahtevku se priložijo dokazi, da so bili pogoji iz drugega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007 izpolnjeni v prejšnjih treh letih, ter podatki o zadevni organizaciji proizvajalcev, znesek plačane pomoči in delež finančnih prispevkov v skladu s členom 8(1)(a) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

2.   Komisija sprejme sklep o odobritvi ali zavrnitvi zahteve.

3.   Če je bilo nadomestilo Skupnosti za pomoč odobreno, se upravičeni izdatki sporočijo Komisiji v skladu s postopkom iz člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 (29).

POGLAVJE V

Splošne določbe

Oddelek 1

Sporočila

Člen 98

Poročila organizacije proizvajalcev

1.   Organizacije proizvajalcev predložijo letna poročila o izvajanju operativnih programov, ki so priložena zahtevkom za pomoč.

Ta poročila se nanašajo na:

| (a) | operativne programe, ki so bili izvedeni v predhodnem letu; |
| --- | --- |

(a)

operativne programe, ki so bili izvedeni v predhodnem letu;

| (b) | glavne spremembe operativnih programov in |
| --- | --- |

(b)

glavne spremembe operativnih programov in

| (c) | razhajanja med ocenjenim in zahtevanim zneskom pomoči. |
| --- | --- |

(c)

razhajanja med ocenjenim in zahtevanim zneskom pomoči.

2.   Za vsak operativni program, ki se izvaja, letno poročilo vsebuje:

| (a) | dosežke in rezultate operativnega programa, po potrebi na podlagi splošnih kazalnikov dosežkov in rezultatov iz Priloge XIV, ter, kadar je ustrezno, dodatnih kazalnikov dosežkov in rezultatov iz nacionalne strategije in |
| --- | --- |

(a)

dosežke in rezultate operativnega programa, po potrebi na podlagi splošnih kazalnikov dosežkov in rezultatov iz Priloge XIV, ter, kadar je ustrezno, dodatnih kazalnikov dosežkov in rezultatov iz nacionalne strategije in

| (b) | povzetek glavnih težav, ki so se pojavile pri upravljanju programa in katerih koli ukrepov, sprejetih za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja programa. |
| --- | --- |

(b)

povzetek glavnih težav, ki so se pojavile pri upravljanju programa in katerih koli ukrepov, sprejetih za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja programa.

Kadar je to primerno, se v letnem poročilu v skladu z nacionalno strategijo in členom 9(5) Uredbe (ES) št. 1182/2007 določi, kateri učinkoviti zaščitni ukrepi so vzpostavljeni za zaščito okolja pred mogočimi povečanimi pritiski zaradi naložb, ki jih podpira operativni program.

3.   Za končno leto izvajanja operativnega programa končno poročilo nadomesti letno poročilo iz odstavka 1.

Končna poročila morajo prikazati, v kakšnem obsegu so bili izpolnjeni zastavljeni programski cilji. Vsebujejo razlago sprememb dejavnosti in/ali metod ter opredelitev dejavnikov, ki so prispevali k uspešnosti ali neuspešnosti izvajanja programa in se upoštevajo ali se bodo upoštevali pri pripravi poznejših operativnih programov ali pri spreminjanju obstoječih.

4.   Ne glede na posebne določbe iz te uredbe, ki urejajo primere, ko organizacija proizvajalcev ne predloži sporočila državi članici, kot zahteva ta uredba ali Uredba (ES) št. 1182/2007, ali ko je sporočilo neustrezno glede na objektivna dejstva v državi članici, država članica odloži odobritev ustreznega operativnega programa na prihodnje leto, dokler sporočilo ni ustrezno.

Države članice vključijo v letno poročilo iz člena 99(3) te uredbe podatke o teh primerih.

Člen 99

Zahtevana sporočila držav članic

1.   Države članice določijo en pristojni organ, odgovoren za povezavo med Komisijo in državo članico, ki zadevajo organizacije proizvajalcev, skupine proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev. Komisijo obvestijo o imenovanju organa in sporočijo podatke o njem.

2.   Države članice najpozneje do 31. januarja sporočijo Komisiji celoten znesek operativnega sklada, ki je bil v zadevnem letu odobren za vse operativne programe. V sporočilu je naveden celoten znesek operativnega sklada in celoten znesek financiranja Skupnosti za ta operativni sklad. Ti podatki se dodatno porazdelijo glede na zneske za ukrepe preprečevanja in upravljanja kriz ter druge ukrepe.

3.   Države članice najpozneje 15. novembra katerega koli danega leta predložijo Komisiji letno poročilo o organizacijah proizvajalcev in skupinah proizvajalcev ter operativnih skladih, operativnih programih in načrtih za priznanje, ki so se izvajali predhodno leto. Letno poročilo zajema zlasti podatke iz Priloge XIII.

Oddelek 2

Pregledi

Člen 100

Enoten identifikacijski sistem

Države članice zagotovijo, da se enoten identifikacijski sistem uporablja v zvezi z vsemi zahtevki za pomoč, ki jih je vložila ista organizacija ali skupina proizvajalcev. Ta identifikacija je združljiva s sistemom za registracijo identitete iz člena 18(1)(f) Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (30).

Člen 101

Zahtevki za pomoč

Države članice ne glede na posebne določbe v tej uredbi zagotovijo ustrezne postopke za vložitev zahtevkov za podporo, zahteve za priznanje ali odobritev operativnega programa ter zahtevkov za plačilo.

Člen 102

Vzorčenje

Države članice zagotovijo, če je to potrebno za izvajanje pregledov na podlagi vzorčenja, da pregledi ustrezajo zadevnemu ukrepu glede narave in pogostnosti ter na podlagi analize tveganja.

Člen 103

Upravni pregledi

Opravijo se upravni pregledi vseh zahtevkov za podporo ali plačilo; zajemajo vse mogoče in primerne sestavne dele, ki jih je treba upravno nadzorovati. Postopki zahtevajo evidentiranje opravljenih dejavnosti, rezultatov preverjanja in sprejetih ukrepov v zvezi z neskladji.

Člen 104

Pregledi na kraju samem

1.   Vsak pregled na kraju samem se opiše v poročilu o pregledu, da se omogoči pregled podrobnosti o izvedenih pregledih. Poročilo navaja zlasti:

| (a) | shemo pomoči in pregledane zahtevke; |
| --- | --- |

(a)

shemo pomoči in pregledane zahtevke;

| (b) | navzoče osebe; |
| --- | --- |

(b)

navzoče osebe;

| (c) | pregledane dejavnosti, ukrepe in dokumente in |
| --- | --- |

(c)

pregledane dejavnosti, ukrepe in dokumente in

| (d) | rezultate pregledov. |
| --- | --- |

(d)

rezultate pregledov.

2.   Upravičencu se lahko omogoči, da podpiše poročilo in s tem potrdi svojo navzočnost pri pregledu ter doda svoje pripombe. Če se ugotovijo nepravilnosti, lahko upravičenec prejme kopijo poročila o pregledu.

3.   Pregledi na kraju samem se lahko predhodno napovejo, če zaradi tega ni ogrožen namen pregleda. Predhodno napoved je treba omejiti na najkrajši potreben čas.

4.   Kadar je to mogoče, je treba sočasno izvesti preglede na kraju samem iz te uredbe ter druge preglede iz pravil Skupnosti glede kmetijskih subvencij. Vendar lahko po potrebi preglede na kraju samem leta 2008 izvajajo različni organi v različnih obdobjih.

Člen 105

Odobritev zahtevkov za priznanje in odobritev operativnih programov

1.   Države članice pred priznanjem organizacije proizvajalcev v skladu s členom 4(2)(a) Uredbe (ES) št. 1182/2007 opravijo pregled na kraju samem pri organizaciji proizvajalcev pred odobritvijo preverjanja usklajenosti s pogoji za priznanje.

2.   Pristojni nacionalni organ pred odobritvijo operativnega programa v skladu s členom 65 preveri z vsemi primernimi sredstvi, vključno s pregledi na kraju samem, operativni program, predložen za odobritev, in zahtevke za spremembo, če je primerno. Ti pregledi zlasti zadevajo:

| (a) | točnost podatkov, navedenih v skladu s členom 61(1)(a), (b) in (e); |
| --- | --- |

(a)

točnost podatkov, navedenih v skladu s členom 61(1)(a), (b) in (e);

| (b) | skladnost ciljev programov s členom 9 Uredbe (ES) št. 1182/2007 ter z nacionalnim okvirom in strategijo; |
| --- | --- |

(b)

skladnost ciljev programov s členom 9 Uredbe (ES) št. 1182/2007 ter z nacionalnim okvirom in strategijo;

| (c) | upravičenost ukrepov ter upravičenost predlaganih izdatkov; |
| --- | --- |

(c)

upravičenost ukrepov ter upravičenost predlaganih izdatkov;

| (d) | skladnost in strokovno kakovost programov, utemeljenost ocen in načrt pomoči ter načrtovanje njegovega izvajanja. S pregledi se preverja, ali so bili določeni izmerljivi cilji, da se lahko spremljajo dosežki, in ali je določene cilje mogoče doseči z izvajanjem predlaganih ukrepov ter |
| --- | --- |

(d)

skladnost in strokovno kakovost programov, utemeljenost ocen in načrt pomoči ter načrtovanje njegovega izvajanja. S pregledi se preverja, ali so bili določeni izmerljivi cilji, da se lahko spremljajo dosežki, in ali je določene cilje mogoče doseči z izvajanjem predlaganih ukrepov ter

| (e) | skladnost dejavnosti, za katere se zahteva pomoč, z veljavnimi nacionalnimi pravili in pravili Skupnosti zlasti, in kadar je primerno, glede javnih naročil, državne pomoči in ostalih ustreznih obveznih standardov, ki jih določa nacionalna zakonodaja, nacionalni okvir ali nacionalna strategija. |
| --- | --- |

(e)

skladnost dejavnosti, za katere se zahteva pomoč, z veljavnimi nacionalnimi pravili in pravili Skupnosti zlasti, in kadar je primerno, glede javnih naročil, državne pomoči in ostalih ustreznih obveznih standardov, ki jih določa nacionalna zakonodaja, nacionalni okvir ali nacionalna strategija.

Člen 106

Pregledi zahtevkov za pomoč za operativne programe

Države članice pred odobritvijo plačila izvedejo upravne preglede vseh zahtevkov za pomoč in preglede na kraju samem z vzorčenjem.

Člen 107

Upravni pregledi zahtevkov za pomoč za operativne programe

1.   Upravni pregledi zahtevkov za pomoč vključujejo zlasti, in če je za zadevni zahtevek primerno, preverjanje:

| (a) | letnega ali po potrebi končnega poročila s priloženim zahtevkom v zvezi z izvajanjem operativnega programa; |
| --- | --- |

(a)

letnega ali po potrebi končnega poročila s priloženim zahtevkom v zvezi z izvajanjem operativnega programa;

| (b) | vrednosti tržne proizvodnje, prispevkov za operativni sklad in nastalih izdatkov; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti tržne proizvodnje, prispevkov za operativni sklad in nastalih izdatkov;

| (c) | dobave proizvodov in storitev ter pristnosti izdatkov, ki se uveljavljajo; |
| --- | --- |

(c)

dobave proizvodov in storitev ter pristnosti izdatkov, ki se uveljavljajo;

| (d) | skladnosti opravljenih dejavnosti z dejavnostmi, odobrenimi za operativni program, in |
| --- | --- |

(d)

skladnosti opravljenih dejavnosti z dejavnostmi, odobrenimi za operativni program, in

| (e) | upoštevanja finančnih ali drugih določenih mejnih vrednosti. |
| --- | --- |

(e)

upoštevanja finančnih ali drugih določenih mejnih vrednosti.

2.   Plačila na podlagi operativnega programa se dokažejo z računi in dokaznimi dokumenti o teh plačilih. Kadar to ni mogoče, se plačila dokažejo z dokumenti, ki imajo enako dokazno vrednost. Uporabljeni računi se morajo izstaviti na ime organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev, skupine proizvajalcev ali odvisne družbe iz člena 52(7) ali na podlagi dovoljenja države članice na ime enega ali več članov.

Člen 108

Pregledi na kraju samem za zahtevke za pomoč za operativne programe

1.   Države članice v zvezi s preverjanjem zahtevka za pomoč iz člena 70(1) izvedejo preglede na kraju samem pri skupinah proizvajalcev za zagotovitev skladnosti s pogoji za dodelitev pomoči ali preostanka pomoči v zadevnem letu.

Ti pregledi zadevajo zlasti:

| (a) | skladnost z merili za priznanje v zadevnem letu; |
| --- | --- |

(a)

skladnost z merili za priznanje v zadevnem letu;

| (b) | uporabo operativnega sklada v danem letu, vključno z izdatki iz zahtevkov za predplačila ali delna plačila in |
| --- | --- |

(b)

uporabo operativnega sklada v danem letu, vključno z izdatki iz zahtevkov za predplačila ali delna plačila in

| (c) | preglede druge stopnje za stroške umikov s trga ter zelenega obiranja in opustitve spravila. |
| --- | --- |

(c)

preglede druge stopnje za stroške umikov s trga ter zelenega obiranja in opustitve spravila.

2.   Pregledi iz odstavka 1 vsako leto vključijo znaten vzorec zahtevkov. Vzorec predstavlja najmanj 30 % celotnega zneska pomoči v državah članicah z več kot desetimi priznanimi organizacijami proizvajalcev. V nasprotnem primeru se vsako organizacijo proizvajalcev obišče vsaj enkrat na tri leta.

Pred plačilom pomoči ali preostanka pomoči, ki se nanaša na zaključno leto operativnega programa, se v vsaki organizaciji proizvajalcev opravi vsaj en pregled.

3.   Rezultati pregledov na kraju samem se ocenijo, da se ugotovi, ali so težave, ki so se pojavile, sistematske narave in pomenijo tveganje za druge podobne dejavnosti, upravičence ali druge organe. V oceni se ugotovijo tudi vzroki takega stanja, morebitni nadaljnji pregled in potrebni popravni ter preventivni ukrepi.

Če pregledi razkrijejo precejšnje nepravilnosti v regiji ali delu regije ali v določeni organizaciji proizvajalcev, država članica opravi dodatne preglede med zadevnim letom in poveča odstotek ustreznih zahtevkov, ki jih je treba pregledati v naslednjem letu.

4.   Država članica presodi, katero organizacijo proizvajalcev bo pregledovala na podlagi analize tveganja.

Analiza tveganja upošteva zlasti:

| (a) | višino pomoči, |
| --- | --- |

(a)

višino pomoči,

| (b) | ugotovitve pregledov iz prejšnjih let, |
| --- | --- |

(b)

ugotovitve pregledov iz prejšnjih let,

| (c) | naključni element in |
| --- | --- |

(c)

naključni element in

| (d) | druge parametre, ki jih določijo države članice, zlasti glede na to, ali so organizacije proizvajalcev vključene v program kakovosti, ki ga uradno priznavajo države članice ali neodvisni certifikacijski organi. |
| --- | --- |

(d)

druge parametre, ki jih določijo države članice, zlasti glede na to, ali so organizacije proizvajalcev vključene v program kakovosti, ki ga uradno priznavajo države članice ali neodvisni certifikacijski organi.

Člen 109

Pregledi na kraju samem za ukrepe operativnih programov

1.   Države članice s pregledi na kraju samem v zvezi z ukrepi operativnih programov preverijo zlasti:

| (a) | izvajanje dejavnosti iz operativnega programa; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje dejavnosti iz operativnega programa;

| (b) | skladnost izvajanja ali načrtovanega izvajanja dejavnosti z odobreno uporabo iz operativnega programa; |
| --- | --- |

(b)

skladnost izvajanja ali načrtovanega izvajanja dejavnosti z odobreno uporabo iz operativnega programa;

| (c) | za ustrezno število stroškovnih postavk, da sta narava in časovna razporeditev zadevnih izdatkov skladna z določbami Skupnosti in ustrezata odobrenim specifikacijam dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

za ustrezno število stroškovnih postavk, da sta narava in časovna razporeditev zadevnih izdatkov skladna z določbami Skupnosti in ustrezata odobrenim specifikacijam dejavnosti;

| (d) | da je mogoče nastale izdatke dokazati z računovodskimi ali drugimi dokumenti in |
| --- | --- |

(d)

da je mogoče nastale izdatke dokazati z računovodskimi ali drugimi dokumenti in

| (e) | vrednost tržne proizvodnje. |
| --- | --- |

(e)

vrednost tržne proizvodnje.

2.   Vrednost tržne proizvodnje se preveri na podlagi podatkov računovodskega sistema v skladu z nacionalno zakonodajo.

Zato se lahko države članice odločijo, da se izjava o vrednosti tržne proizvodnje potrdi na enak način kot računovodski podatki v skladu z nacionalno zakonodajo.

Preverjanje izjave o vrednosti tržne proizvodnje se lahko izvede pred vložitvijo ustreznega zahtevka za pomoč.

3.   Pregledi na kraju samem vključujejo obisk dejavnosti ali organizatorja dejavnosti, če je dejavnost nematerialna, razen v izjemnih okoliščinah. Vsaj en obisk dejavnosti za preverjanje izvajanja je potreben zlasti pri dejavnostih na posameznih gospodarstvih, zajetih v vzorec iz člena 108(2).

Države članice se lahko odločijo, da ne bodo opravile takšnih obiskov za manjše dejavnosti, ali kadar menijo, da obstaja majhno tveganje, da pogoji za prejem pomoči niso izpolnjeni ali da dejavnost v resnici ni bila izvedena. Ta odločitev in njena utemeljitev se evidentirata.

4.   Pregledi na kraju samem zajemajo vse obveznosti in zaveze organizacije proizvajalcev ali njenih članov, ki se lahko preverijo med obiskom.

5.   Le pregledi, ki izpolnjujejo vse zahteve iz tega člena, se upoštevajo pri pogostnosti preverjanja iz člena 108(2).

Člen 110

Pregledi prve stopnje za umike s trga

1.   Države članice opravljajo preglede prve stopnje za umike s trga v vsaki organizaciji proizvajalcev; sestavljeni so iz pregleda dokumentov in preverjanja identitete ter fizičnega pregleda, po potrebi z vzorčenjem, mase proizvodov, umaknjenih s trga, in preverjanja skladnosti s predpisi iz člena 77 v skladu s postopki iz poglavja II naslova II. Pregled se opravi po prejemu uradnega obvestila iz člena 79(1) v rokih iz člena 79(2).

2.   Pregledi prve stopnje iz odstavka 1 zajemajo 100 % količine proizvodov, umaknjenih s trga. Na koncu tega pregleda se proizvodi, umaknjeni s trga, razen tistih, ki so namenjeni za prosto razdelitev, denaturirajo ali prodajo predstavnikom predelovalne industrije pod nadzorom pristojnih organov po pogojih, ki jih določi država članica v skladu s členom 81.

Vendar kadar so proizvodi namenjeni za prosto razdelitev, lahko države članice preverijo manjši odstotek od odstotka iz odstavka 2 tega člena, če ta ni manjši od 10 % zadevnih količin v tržnem letu. Pregled se lahko izvede v organizaciji proizvajalcev in/ali v krajih prejemnikov proizvodov. Če se pri preverjanju odkrijejo znatne nepravilnosti, pristojni organi opravijo dodatne preglede.

Člen 111

Pregledi druge stopnje za umike s trga

1.   Države članice v okviru pregledov iz člena 108 izvedejo preglede druge stopnje.

Države članice določijo merila za analizo in vrednotenje tveganja katere koli organizacije proizvajalcev, ki izvaja neustrezne umike s trga. Navedena merila se med drugim navezujejo na ugotovitve predhodnih pregledov prve in druge stopnje in na to, ali ima organizacija proizvajalcev obliko postopka zagotavljanja kakovosti ali ne. Navedena merila uporabijo za določitev najmanjšega števila pregledov druge stopnje za vsako organizacijo proizvajalcev.

2.   Pregledi iz odstavka 1 zajemajo preglede na kraju samem v prostorih organizacij proizvajalcev in prejemnikov proizvodov, umaknjenih s trga, da bi se prepričali, da so bili vsi pogoji, potrebni za plačilo podpore Skupnosti, izpolnjeni. Ti pregledi vključujejo:

| (a) | posebne evidence zalog in računovodske evidence, ki jih morajo voditi organizacije proizvajalcev pri enem ali več umikih s trga v zadevnem tržnem letu; |
| --- | --- |

(a)

posebne evidence zalog in računovodske evidence, ki jih morajo voditi organizacije proizvajalcev pri enem ali več umikih s trga v zadevnem tržnem letu;

| (b) | preverjanje količin, danih v promet, kakor je navedeno v zahtevkih za plačilo, pregledovanje zlasti evidence zalog in računovodske evidence, računov in po potrebi njihove verodostojnosti, s čimer se zagotovi, da se izjave ujemajo z računovodskimi in/ali davčnimi podatki zadevnih organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

preverjanje količin, danih v promet, kakor je navedeno v zahtevkih za plačilo, pregledovanje zlasti evidence zalog in računovodske evidence, računov in po potrebi njihove verodostojnosti, s čimer se zagotovi, da se izjave ujemajo z računovodskimi in/ali davčnimi podatki zadevnih organizacij proizvajalcev;

| (c) | preglede, da so računovodski izkazi pravilni, zlasti verodostojnost neto prejemkov organizacij proizvajalcev, kakor so navedeni v njihovih zahtevkih za plačilo, sorazmernost vseh stroškov umika s trga, knjiženje v računovodske izkaze s strani organizacij proizvajalcev o prejemu podpore Skupnosti in vseh zneskov iz naslova nadomestil, izplačanih članom, s čimer se zagotovi, da se ti ujemajo in |
| --- | --- |

(c)

preglede, da so računovodski izkazi pravilni, zlasti verodostojnost neto prejemkov organizacij proizvajalcev, kakor so navedeni v njihovih zahtevkih za plačilo, sorazmernost vseh stroškov umika s trga, knjiženje v računovodske izkaze s strani organizacij proizvajalcev o prejemu podpore Skupnosti in vseh zneskov iz naslova nadomestil, izplačanih članom, s čimer se zagotovi, da se ti ujemajo in

| (d) | preglede namenskosti proizvodov, umaknjenih s trga, kakor je navedeno v zahtevkih za plačilo, in preglede ustrezne denaturacije, s katerimi se zagotovi, da so organizacije proizvajalcev in prejemniki ravnali v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(d)

preglede namenskosti proizvodov, umaknjenih s trga, kakor je navedeno v zahtevkih za plačilo, in preglede ustrezne denaturacije, s katerimi se zagotovi, da so organizacije proizvajalcev in prejemniki ravnali v skladu s to uredbo.

3.   Pregledi iz odstavka 2 se izvajajo pri zadevnih organizacijah proizvajalcev in prejemnikih, povezanih s temi organizacijami. Vsak pregled vključuje vzorec, ki predstavlja najmanj 5 % količin, ki jih je organizacija proizvajalcev umaknila s trga v tržnem letu.

4.   Evidenca zalog in računovodska evidenca iz odstavka 2(a) za vsak proizvod, umaknjen s trga, prikazujeta naslednja gibanja, izražena v količinah:

| (a) | proizvodnje članov organizacije proizvajalcev in članov drugih organizacij proizvajalcev v skladu s členom 3(3)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1182/2007; |
| --- | --- |

(a)

proizvodnje članov organizacije proizvajalcev in članov drugih organizacij proizvajalcev v skladu s členom 3(3)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1182/2007;

| (b) | prodaje organizacije proizvajalcev, ki so razčlenjene po proizvodih, pripravljenih za trg svežih proizvodov in drugih vrst proizvodov, vključno s surovinami za predelavo, in |
| --- | --- |

(b)

prodaje organizacije proizvajalcev, ki so razčlenjene po proizvodih, pripravljenih za trg svežih proizvodov in drugih vrst proizvodov, vključno s surovinami za predelavo, in

| (c) | proizvodov, umaknjenih s trga. |
| --- | --- |

(c)

proizvodov, umaknjenih s trga.

5.   Pregledi namembnega kraja proizvodov iz odstavka 4(c) vključujejo zlasti:

| (a) | vzorčno pregledovanje posameznih računovodskih izkazov, ki jih vodijo prejemniki, in po potrebi preverjanje, da se ti ujemajo z računovodskimi izkazi v skladu z nacionalno zakonodajo in |
| --- | --- |

(a)

vzorčno pregledovanje posameznih računovodskih izkazov, ki jih vodijo prejemniki, in po potrebi preverjanje, da se ti ujemajo z računovodskimi izkazi v skladu z nacionalno zakonodajo in

| (b) | preglede skladnosti z ustreznimi okoljskimi zahtevami. |
| --- | --- |

(b)

preglede skladnosti z ustreznimi okoljskimi zahtevami.

6.   Če se med pregledi druge stopnje odkrijejo znatne nepravilnosti, pristojni organi opravijo podrobnejše preglede druge stopnje za zadevno tržno leto in povečajo število pregledov druge stopnje zadevne organizacije proizvajalcev ali njihovih združenj v naslednjem tržnem letu.

Člen 112

Zeleno obiranje in opustitev spravila

1.   Države članice pred postopkom zelenega obiranja s pregledom na kraju samem preverijo, da zadevni proizvodi niso poškodovani in da je zemljišče dobro vzdrževano. Države članice po zelenem obiranju preverijo, ali je bilo spravilo pridelka opravljeno na celotnem območju in je bil ta denaturiran.

Po koncu obdobja spravila pridelkov države članice preverijo zanesljivost analize na podlagi pričakovanih razmer na trgu iz člena 86(2). Analizirajo tudi mogoče razlike med pričakovanimi in dejanskimi razmerami na trgu.

2.   Države članice pred postopkom opustitve spravila s pregledom na kraju samem zagotovijo, da je zadevno območje dobro vzdrževano, da se ni izvedlo nobeno delno spravilo pridelka ter da je proizvod dobro razvit ter na splošno zdrav, zadovoljiv in tržne kakovosti.

Države članice zagotovijo, da se proizvodnja denaturira. Če to ni mogoče, s pregledom ali pregledi na kraju samem v obdobju spravila pridelka zagotovijo, da se spravilo ne izvede.

3.   Odstavki 1, 2, 3 in 6 člena 111 se uporabljajo smiselno.

Člen 113

Pregledi pred odobritvijo načrtov za priznanje skupin proizvajalcev

1.   Države članice pred odobritvijo načrta za priznanje skupine proizvajalcev v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007 opravijo preglede na kraju samem pri pravni osebi ali jasno opredeljenem delu pravne osebe.

2.   Država članica preveri z vsemi primernimi sredstvi, vključno s pregledi na kraju samem:

| (a) | točnost podatkov v načrtu za priznanje; |
| --- | --- |

(a)

točnost podatkov v načrtu za priznanje;

| (b) | ekonomsko doslednost in tehnično kakovost načrta, utemeljenost ocen ter načrtovanje njegovega izvajanja; |
| --- | --- |

(b)

ekonomsko doslednost in tehnično kakovost načrta, utemeljenost ocen ter načrtovanje njegovega izvajanja;

| (c) | upravičenost ukrepov ter upravičenost in primernost predlaganih izdatkov in |
| --- | --- |

(c)

upravičenost ukrepov ter upravičenost in primernost predlaganih izdatkov in

| (d) | skladnost postopkov, za katere se zahteva pomoč, z veljavnimi nacionalnimi pravili in pravili Skupnosti zlasti pravili glede javnih naročil, državne pomoči in ostalih ustreznih obveznih standardov, ki jih določa nacionalna zakonodaja, nacionalni okvir ali nacionalna strategija. |
| --- | --- |

(d)

skladnost postopkov, za katere se zahteva pomoč, z veljavnimi nacionalnimi pravili in pravili Skupnosti zlasti pravili glede javnih naročil, državne pomoči in ostalih ustreznih obveznih standardov, ki jih določa nacionalna zakonodaja, nacionalni okvir ali nacionalna strategija.

Člen 114

Pregledi zahtevkov skupin proizvajalcev za pomoč

1.   Države članice pred odobritvijo plačila izvedejo upravne preglede vseh zahtevkov za pomoč, ki so jih vložile skupine proizvajalcev, in preglede na kraju samem z vzorčenjem.

2.   Države članice po vložitvi zahtevka za pomoč iz člena 47 izvedejo preglede na kraju samem pri skupinah proizvajalcev za zagotovitev skladnosti s pogoji za dodelitev pomoči v zadevnem letu.

Ti pregledi zlasti zadevajo:

| (a) | skladnost z merili za priznanje v zadevnem letu in |
| --- | --- |

(a)

skladnost z merili za priznanje v zadevnem letu in

| (b) | vrednost tržne proizvodnje ter izvajanje ukrepov iz načrta za priznanje in nastale stroške. |
| --- | --- |

(b)

vrednost tržne proizvodnje ter izvajanje ukrepov iz načrta za priznanje in nastale stroške.

3.   Pregledi iz odstavka 2 vsako leto vključijo znaten vzorec zahtevkov. Vzorec predstavlja najmanj 30 % celotnega zneska pomoči.

Vse organizacije proizvajalcev se pregledajo vsaj enkrat vsakih pet let.

4.   Člena 107 in 109 se uporabljata smiselno.

Člen 115

Nadnacionalne organizacije proizvajalcev in nadnacionalna združenjaorganizacij proizvajalcev

1.   Država članica, v kateri ima nadnacionalna organizacija proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev svoj sedež, je v celoti odgovorna za organizacijo pregledov pri tej organizaciji ali združenju in po potrebi izvaja sankcije.

2.   Ostale države članice, ki morajo zagotoviti upravno sodelovanje iz člena 30(2)(c) in člena 37(2)(c), izvajajo takšne upravne preglede in preglede na kraju samem, kot jih zahteva država članica iz odstavka 1 tega člena, ki ji tudi sporočajo rezultate. Upoštevajo vse roke, ki jih določi država članica iz odstavka 1.

3.   Pravila, ki veljajo v državi članici iz odstavka 1, se uporabljajo za organizacijo proizvajalcev ter operativni program in sklad. Vendar v zvezi z okoljskimi in fitosanitarnimi vprašanji ter namensko uporabo umaknjenih proizvodov veljajo pravila države članice, v kateri poteka proizvodnja.

Oddelek 3

Sankcije

Člen 116

Neupoštevanje meril za priznanje

1.   Države članice organizaciji proizvajalcev odvzamejo priznanje, če je neupoštevanje meril za priznanje precejšnje in če nastane zaradi dejstva, da je organizacija proizvajalcev delovala namerno ali s hudo malomarnostjo.

Države članice organizaciji proizvajalcev priznanje odvzamejo zlasti, če neupoštevanje meril za priznanje zadeva:

| (a) | kršitev zahtev iz členov 23 in 25, člena 28(1) in (2) ali člena 33 ali |
| --- | --- |

(a)

kršitev zahtev iz členov 23 in 25, člena 28(1) in (2) ali člena 33 ali

| (b) | položaj, ko vrednost tržne proizvodnje v dveh zaporednih letih pade pod mejo, ki jo določi država članica v skladu s členom 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007. |
| --- | --- |

(b)

položaj, ko vrednost tržne proizvodnje v dveh zaporednih letih pade pod mejo, ki jo določi država članica v skladu s členom 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

Odvzem priznanja v smislu tega odstavka začne veljati od datuma, ko niso bili izpolnjeni pogoji za priznanje v skladu s katero koli veljavno horizontalno zakonodajo na nacionalni ravni o rokih zastaranja.

2.   Kadar se odstavek 1 ne uporablja, države članice organizaciji proizvajalcev začasno odvzamejo priznanje, če je neupoštevanje meril za priznanje precejšnje, vendar le začasno.

V obdobju začasnega odvzema priznanja se pomoč ne izplačuje. Začasni odvzem velja od datuma, ko se je izvedel pregled, do datuma, ko se izvede pregled, ki dokaže izpolnjevanje zadevnih meril.

Obdobje začasnega odvzema priznanja ne presega 12 mesecev. Če se zadevna merila po 12 mesecih ne izpolnijo, se priznanje odvzame.

Države članice lahko izvedejo plačila po poteku roka iz člena 71, kadar je to potrebno za uporabo tega odstavka.

3.   V drugih primerih neupoštevanja meril za priznanje, ko se odstavka 1 in 2 ne uporabljata, države članice pošljejo opozorilno pismo, v katerem so navedeni morebitni popravni ukrepi. Države članice lahko zadržijo izplačila pomoči, dokler se popravni ukrepi ne sprejmejo.

Če se popravni ukrepi v 12 mesecih ne sprejmejo, se to obravnava kot resno neupoštevanje meril in se uporabi odstavek 2.

Člen 117

Goljufije

1.   Države članice ne glede na vse ostale kazni, ki se izvajajo na podlagi zakonodaje Skupnosti in nacionalne zakonodaje, organizaciji proizvajalcev, združenju organizacij proizvajalcev ali skupini proizvajalcev odvzamejo priznanje, če ugotovijo, da je storila kaznivo dejanje goljufije v zvezi s pomočjo, ki jo obravnava Uredba (ES) št. 1182/2007.

2.   Države članice organizaciji proizvajalcev, združenju organizacij proizvajalcev ali skupini proizvajalcev začasno odvzamejo priznanje ali odložijo izplačila, če obstaja sum, da je storila kaznivo dejanje goljufije v zvezi s pomočjo, ki jo obravnava Uredba (ES) št. 1182/2007.

Člen 118

Skupine proizvajalcev

1.   Države članice sankcije iz člena 116 in/ali člena 119 smiselno uporabijo za načrte za priznanje.

2.   Če se po koncu obdobja, ki ga država članica določi v skladu s členom 51(4), skupine proizvajalcev ne prizna kot organizacijo proizvajalcev, država članica poleg ukrepov iz odstavka 1 izterja:

| (a) | 100 % pomoči, izplačane skupini proizvajalcev, če je bil vzrok nepriznanja namerno ravnanje ali huda malomarnost skupine proizvajalcev; ali |
| --- | --- |

(a)

100 % pomoči, izplačane skupini proizvajalcev, če je bil vzrok nepriznanja namerno ravnanje ali huda malomarnost skupine proizvajalcev; ali

| (b) | 50 % pomoči, izplačane skupini proizvajalcev, v vseh drugih primerih. |
| --- | --- |

(b)

50 % pomoči, izplačane skupini proizvajalcev, v vseh drugih primerih.

Člen 119

Operativni program

1.   Plačila se izračunajo na podlagi tistega, kar velja za upravičeno.

2.   Država članica preveri zahtevek za pomoč, ki ga prejme od upravičenca, in določi zneske, upravičene do podpore. Določi torej:

| (a) | znesek, ki bi se izplačal upravičencu izključno na podlagi zahtevka; |
| --- | --- |

(a)

znesek, ki bi se izplačal upravičencu izključno na podlagi zahtevka;

| (b) | znesek, ki ga plača upravičencu po pregledu upravičenosti zahtevka. |
| --- | --- |

(b)

znesek, ki ga plača upravičencu po pregledu upravičenosti zahtevka.

3.   Če znesek, izračunan na podlagi odstavka 2(a), presega znesek, izračunan na podlagi odstavka 2(b), za več kot 3 %, se za znesek, ki se dejansko izplača upravičencu, uporabi znižanje. Znesek znižanja je enak razliki med zneskoma, izračunanima na podlagi odstavka 2(a) in (b).

Vendar se znižanje ne uporabi, če organizacija ali skupina proizvajalcev lahko dokaže, da ni odgovorna za vključitev neupravičenega zneska.

4.   Odstavka 2 in 3 se smiselno uporabita za neupravičene izdatke, ugotovljene med pregledi na kraju samem.

5.   Če se vrednost tržne proizvodnje prijavi in pregleda pred vložitvijo zahtevka za pomoč, se za vrednost tržne proizvodnje, uporabljene za izračun zneskov v skladu z odstavkoma 2 in 3, uporabi zmanjšanje.

6.   Če se ugotovi, da je upravičenec namenoma predložil napačno izjavo, se zadevni postopek izključi iz podpore operativnega programa ali načrta za priznanje, vsi zneski, ki so se za ta postopek že izplačali, pa se izterjajo. Razen tega se upravičenca za ta postopek izključi iz dodelitve podpore iz zadevnega operativnega programa v naslednjem letu.

Člen 120

Sankcije, ki sledijo pregledom prve stopnje za umike s trga

Če se po pregledu iz člena 110 ugotovijo nepravilnosti v zvezi s tržnimi standardi ali minimalnimi zahtevami iz člena 77, mora upravičenec:

| (a) | plačati kazen v višini nadomestila, ki se izračuna na podlagi količin umaknjenih proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi ali minimalni zahtevami, če te količine pomenijo manj kot 10 % količin, prijavljenih v skladu s členom 79, za zadevni umik s trga; |
| --- | --- |

(a)

plačati kazen v višini nadomestila, ki se izračuna na podlagi količin umaknjenih proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi ali minimalni zahtevami, če te količine pomenijo manj kot 10 % količin, prijavljenih v skladu s členom 79, za zadevni umik s trga;

| (b) | plačati kazen v višini dvojnega nadomestila, če te količine pomenijo med 10 in 25 % prijavljenih količin ali |
| --- | --- |

(b)

plačati kazen v višini dvojnega nadomestila, če te količine pomenijo med 10 in 25 % prijavljenih količin ali

| (c) | plačati kazen v višini zneska nadomestila za celotno prijavljeno količino v skladu s členom 79, če te količine presegajo 25 % prijavljene količine. |
| --- | --- |

(c)

plačati kazen v višini zneska nadomestila za celotno prijavljeno količino v skladu s členom 79, če te količine presegajo 25 % prijavljene količine.

Člen 121

Ostale sankcije za organizacije proizvajalcev v zvezi s postopki umika s trga

1.   Sankcije iz člena 119 zajemajo pomoč, ki se zahteva v zvezi s postopki umika s trga, kot sestavni deli izdatkov za operativni program.

2.   Izdatki za postopek umika s trga se obravnavajo kot neupravičeni, če proizvodi, ki se ne dajo v prodajo, niso bili namensko uporabljeni, kot je določila država članica v skladu s členom 81(1), ali je umik s trga ali namembni kraj negativno vplival na okolje ali povzročil negativne fitosanitarne posledice v nasprotju z določbami, sprejetimi v skladu s členom 81(1).

Člen 122

Sankcije za prejemnike umaknjenih proizvodov

Kadar se nepravilnosti, ki se pripisujejo prejemnikom proizvodov, umaknjenih s trga, odkrijejo med pregledi, opravljenimi v skladu s členoma 110 in 111, se uporabijo naslednje sankcije:

| (a) | prejemniki niso več upravičeni do prejema umaknjenih proizvodov in |
| --- | --- |

(a)

prejemniki niso več upravičeni do prejema umaknjenih proizvodov in

| (b) | prejemniki proizvodov, umaknjenih s trga, morajo povrniti vrednost prejetih proizvodov ter s tem povezane stroške sortiranja, pakiranja in prevoza v skladu s pravili, ki jih določijo države članice. V tem primeru organizacija proizvajalcev povrne prispevek Skupnosti. |
| --- | --- |

(b)

prejemniki proizvodov, umaknjenih s trga, morajo povrniti vrednost prejetih proizvodov ter s tem povezane stroške sortiranja, pakiranja in prevoza v skladu s pravili, ki jih določijo države članice. V tem primeru organizacija proizvajalcev povrne prispevek Skupnosti.

Sankcije iz točke (a) začnejo veljati takoj in trajajo najmanj eno tržno leto ter jih je mogoče podaljšati glede na resnost nepravilnosti.

Člen 123

Zeleno obiranje in opustitev spravila

1.   Če se v zvezi z zelenim obiranjem ugotovi, da organizacija proizvajalcev ni izpolnila svojih obveznosti, plača nadomestilo v obliki kazni za površine, na katerih se obveznost ni spoštovala. Neizpolnjevanje obveznosti vključuje primere, ko:

| (a) | država članica med preverjanji iz drugega pododstavka člena 112(1) ugotovi, da ukrep zelenega obiranja ni bil upravičen na podlagi analize pričakovanih razmer na trgu v zadevnem obdobju, |
| --- | --- |

(a)

država članica med preverjanji iz drugega pododstavka člena 112(1) ugotovi, da ukrep zelenega obiranja ni bil upravičen na podlagi analize pričakovanih razmer na trgu v zadevnem obdobju,

| (b) | površina, prijavljena za zeleno obiranje, ni upravičena do zelenega obiranja ali |
| --- | --- |

(b)

površina, prijavljena za zeleno obiranje, ni upravičena do zelenega obiranja ali

| (c) | s površine ni bil pospravljen celoten pridelek ali proizvodnja ni denaturirana. |
| --- | --- |

(c)

s površine ni bil pospravljen celoten pridelek ali proizvodnja ni denaturirana.

2.   Če se v zvezi z opustitvijo spravila ugotovi, da organizacija proizvajalcev ni izpolnila svojih obveznosti, plača nadomestilo v obliki kazni za območja, na katerih se obveznost ni spoštovala. Neizpolnjevanje obveznosti vključuje primere, ko:

| (a) | površina, prijavljena za opustitev spravila, ni upravičena do opustitve spravila, |
| --- | --- |

(a)

površina, prijavljena za opustitev spravila, ni upravičena do opustitve spravila,

| (b) | se vseeno izvede delno ali celotno spravilo ali |
| --- | --- |

(b)

se vseeno izvede delno ali celotno spravilo ali

| (c) | se je pojavil negativni vpliv na okolje ali kakršne koli negativne fitosanitarne posledice, za katere je odgovorna organizacija proizvajalcev. |
| --- | --- |

(c)

se je pojavil negativni vpliv na okolje ali kakršne koli negativne fitosanitarne posledice, za katere je odgovorna organizacija proizvajalcev.

3.   Kazni iz odstavkov 1 in 2 se uporabljajo poleg znižanja plačil v skladu s členom 119.

Člen 124

Oviranje pregleda na kraju samem

Zahtevek za pomoč se zavrne za zadevni delež izdatkov, če organizacija proizvajalcev, član ali ustrezni predstavnik ovira izvajanje pregleda na kraju samem.

Člen 125

Izterjava pomoči

Od organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev, skupin proizvajalcev ali drugih zadevnih izvajalcev dejavnosti se izterja neupravičeno izplačana pomoč skupaj z obrestmi. Smiselno se uporabijo pravila iz člena 73 Uredbe (ES) št. 796/2004 (31).

Izvajanje upravnih sankcij in izterjava neupravičeno izplačanih zneskov iz tega oddelka ne posegata v sporočanje nepravilnosti Komisiji v skladu z Uredbo Komisije št. 1848/2006 (32).

Oddelek 4

Spremljanje in vrednotenje operativnih programov in nacionalnih strategij

Člen 126

Enoten niz kazalnikov uspešnosti

1.   Nacionalne strategije in operativni programi se spremljajo ter vrednotijo, da se oceni napredek pri doseganju ciljev operativnih programov ter pri uspešnosti in učinkovitosti teh ciljev.

2.   Napredek, uspešnost in učinkovitost se ocenijo z enotnim nizom kazalnikov uspešnosti na podlagi temeljnega položaja ter finančnega izvajanja, dosežkov, rezultatov in vpliva izvedenih operativnih programov.

3.   Enoten niz kazalnikov uspešnosti je naveden v Prilogi XIV k tej uredbi.

4.   Če država članica meni, da je ustrezno, nacionalna strategija določi omejen niz dodatnih kazalnikov, specifičnih za to strategijo, na podlagi nacionalnih in/ali regionalnih potreb, pogojev in ciljev, specifičnih za nacionalne operativne programe, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev. Vključijo se dodatni kazalniki v zvezi z okoljskimi cilji, ki niso vključeni v enotne kazalnike uspešnosti, če so na voljo.

Člen 127

Postopki spremljanja in vrednotenja v zvezi z operativnimi programi

1.   Organizacije proizvajalcev zagotovijo spremljanje in vrednotenje operativnih programov na podlagi ustreznih kazalnikov iz enotnega niza kazalcev uspešnosti iz člena 126, in kadar je ustrezno, dodatnih kazalnikov iz nacionalne strategije.

V ta namen vzpostavijo sistem za zbiranje, zapisovanje in hrambo informacij, koristnih za niz teh kazalnikov.

2.   Spremljanje je namenjeno ocenjevanju napredka pri doseganju posebnih ciljev, določenih za operativni program. Izvaja se na podlagi finančnih kazalnikov ter kazalnikov dosežkov in rezultatov. Rezultati spremljanja so namenjeni:

| (a) | preverjanju kakovosti izvajanja programa; |
| --- | --- |

(a)

preverjanju kakovosti izvajanja programa;

| (b) | ugotavljanju potrebe po prilagoditvi ali pregledu operativnega programa za doseganje ciljev programa ali izboljšanje upravljanja programa, vključno z njegovim finančnim upravljanjem; |
| --- | --- |

(b)

ugotavljanju potrebe po prilagoditvi ali pregledu operativnega programa za doseganje ciljev programa ali izboljšanje upravljanja programa, vključno z njegovim finančnim upravljanjem;

| (c) | zagotavljanju izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem operativnega programa. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanju izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem operativnega programa.

Informacije v zvezi z rezultati dejavnosti spremljanja se vključijo v vsako letno poročilo, ki ga mora organizacija proizvajalcev v skladu s členom 98(1) predložiti nacionalnemu organu, pristojnemu za upravljanje nacionalne strategije.

3.   Vrednotenje se izvede v obliki ločenega poročila o vmesnem vrednotenju.

Vmesno vrednotenje, ki se lahko izvaja s pomočjo specializiranega svetovalnega urada, je namenjeno preučevanju stopnje uporabe finančnih sredstev, učinkovitosti in uspešnosti operativnega programa ter ocenjevanju napredka v zvezi s splošnimi cilji programa. V ta namen se uporabijo splošni kazalniki na podlagi temeljnega položaja, rezultatov, in kadar je ustrezno, vplivov.

Po potrebi izvajanje vmesnega vrednotenja vključuje kakovostno oceno rezultatov in vpliva okoljskih ukrepov s ciljem:

| (a) | preprečevanja erozije tal; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanja erozije tal;

| (b) | zmanjšanja uporabe in/ali boljšega upravljanja fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanja uporabe in/ali boljšega upravljanja fitofarmacevtskih sredstev;

| (c) | varstva življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti ali |
| --- | --- |

(c)

varstva življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti ali

| (d) | ohranjanja pokrajine. |
| --- | --- |

(d)

ohranjanja pokrajine.

Rezultati vrednotenja se uporabijo:

| (a) | za izboljšanje kakovosti operativnih programov, ki jih upravlja organizacija proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

za izboljšanje kakovosti operativnih programov, ki jih upravlja organizacija proizvajalcev;

| (b) | za ugotavljanje potrebe po bistveni spremembi operativnega programa; |
| --- | --- |

(b)

za ugotavljanje potrebe po bistveni spremembi operativnega programa;

| (c) | za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem operativnih programov in |
| --- | --- |

(c)

za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem operativnih programov in

| (d) | za pridobivanje spoznanj v zvezi z izboljšanjem kakovosti, učinkovitosti in uspešnosti prihodnjih operativnih programov, ki jih upravlja organizacija proizvajalcev. |
| --- | --- |

(d)

za pridobivanje spoznanj v zvezi z izboljšanjem kakovosti, učinkovitosti in uspešnosti prihodnjih operativnih programov, ki jih upravlja organizacija proizvajalcev.

Vmesno vrednotenje se izvaja med operativnim programom v času, ki omogoča upoštevanje rezultatov vrednotenja pri oblikovanju naslednjega operativnega programa.

Poročilo o vmesnem vrednotenju se priloži ustreznemu letnemu poročilu iz člena 98(1).

Člen 128

Postopki spremljanja in vrednotenja v zvezi z nacionalno strategijo

1.   Spremljanje in vrednotenje nacionalne strategije se izvaja na podlagi ustreznih kazalnikov iz enotnega niza kazalnikov uspešnosti iz člena 126, in kadar je ustrezno, dodatnih kazalnikov iz nacionalne strategije.

2.   Države članice vzpostavijo sistem za zbiranje, zapisovanje in hrambo informacij v elektronski obliki, ustrezni za sestavljanje kazalnikov iz člena 126. Zato se bodo osredotočile na informacije, ki jih predloži organizacija proizvajalcev v zvezi s spremljanjem in vrednotenjem njihovih operativnih programov.

3.   Spremljanje je redno in namenjeno ocenjevanju napredka pri doseganju ciljev, določenih za operativne programe. Izvaja se na podlagi finančnih kazalnikov ter kazalnikov dosežkov in rezultatov. Zato se uporabljajo informacije, priložene letnim poročilom o napredku, ki jih predloži organizacija proizvajalcev v zvezi s spremljanjem operativnih programov. Rezultati spremljanja se uporabijo:

| (a) | za preverjanje kakovosti izvajanja operativnih programov; |
| --- | --- |

(a)

za preverjanje kakovosti izvajanja operativnih programov;

| (b) | za ugotavljanje potrebe po prilagoditvah ali pregledu nacionalne strategije za doseganje ciljev strategije ali izboljšanje upravljanja strategije, vključno s finančnim upravljanjem operativnih programov in |
| --- | --- |

(b)

za ugotavljanje potrebe po prilagoditvah ali pregledu nacionalne strategije za doseganje ciljev strategije ali izboljšanje upravljanja strategije, vključno s finančnim upravljanjem operativnih programov in

| (c) | za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem nacionalne strategije. |
| --- | --- |

(c)

za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem nacionalne strategije.

4.   Vrednotenje je namenjeno ocenjevanju napredka pri doseganju splošnih ciljev strategije. Izvaja se na podlagi kazalnikov v zvezi s temeljnim položajem, rezultati, in kadar je ustrezno, vplivi. Zato se uporabljajo rezultati spremljanja in vmesnega vrednotenja operativnih programov, vključeni v letna poročila o napredku in končna poročila, ki jih predložijo organizacije proizvajalcev. Rezultati vrednotenja se uporabijo:

| (a) | za izboljšanje kakovosti strategije; |
| --- | --- |

(a)

za izboljšanje kakovosti strategije;

| (b) | za ugotavljanje potrebe po bistveni spremembi strategije in |
| --- | --- |

(b)

za ugotavljanje potrebe po bistveni spremembi strategije in

| (c) | za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem nacionalne strategije. |
| --- | --- |

(c)

za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem nacionalne strategije.

Vrednotenje vključuje vrednotenje, ki se izvede leta 2012, vendar še pravočasno, da se njegovi rezultati vključijo v ločeno poročilo o vrednotenju, ki se istega leta priloži letnemu nacionalnemu poročilu iz člena 99(3). Namenjeno je preučevanju stopnje uporabe finančnih sredstev, učinkovitosti in uspešnosti izvedenih operativnih programov ter ocenjevanju učinka in vpliva teh programov v zvezi s cilji strategije, ter kadar je ustrezno, drugimi cilji iz člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007. Namenjeno je pridobivanju spoznanj v zvezi z izboljšanjem kakovosti prihodnjih nacionalnih strategij in zlasti opredeljevanju mogočih pomanjkljivosti pri opredeljevanju ciljev ali ukrepov, upravičenih do podpore, ali potreb po oblikovanju novih instrumentov.

POGLAVJE VI

Razširitev pravil na proizvajalce na gospodarskem območju

Člen 129

Uradno obvestilo o seznamu gospodarskih območij

Uradno obvestilo iz drugega pododstavka člena 14(7) Uredbe (ES) št. 1182/2007 o seznamu gospodarskih območij vsebuje vse informacije, ki so potrebne za oceno, ali so bili izpolnjeni pogoji iz prvega pododstavka člena 14(2) navedene uredbe.

Člen 130

Uradno obvestilo o zavezujočih pravilih; reprezentativnost

1.   Država članica hkrati z uradnim obvestilom o pravilih, ki jih je v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1182/2007 sprejela kot zavezujoče za določen proizvod in gospodarsko območje, obvesti Komisijo tudi o:

| (a) | organizaciji proizvajalcev ali združenju takšnih organizacij, ki je zahtevalo razširitev pravil; |
| --- | --- |

(a)

organizaciji proizvajalcev ali združenju takšnih organizacij, ki je zahtevalo razširitev pravil;

| (b) | številu proizvajalcev, ki so včlanjeni v to organizacijo ali združenje, ter skupnem številu proizvajalcev na zadevnem gospodarskem območju; takšne informacije se nanašajo na dejanski položaj v času zahtevka za razširitev; |
| --- | --- |

(b)

številu proizvajalcev, ki so včlanjeni v to organizacijo ali združenje, ter skupnem številu proizvajalcev na zadevnem gospodarskem območju; takšne informacije se nanašajo na dejanski položaj v času zahtevka za razširitev;

| (c) | skupni proizvodnji gospodarskega območja in obsegu proizvodnje, ki jo tržijo organizacije proizvajalcev ali združenja v zadnjem tržnem letu, za katero so podatki na voljo; |
| --- | --- |

(c)

skupni proizvodnji gospodarskega območja in obsegu proizvodnje, ki jo tržijo organizacije proizvajalcev ali združenja v zadnjem tržnem letu, za katero so podatki na voljo;

| (d) | datumu, od katerega veljajo predpisi, ki naj bi jih razširili, za zadevno organizacijo proizvajalcev ali združenje in |
| --- | --- |

(d)

datumu, od katerega veljajo predpisi, ki naj bi jih razširili, za zadevno organizacijo proizvajalcev ali združenje in

| (e) | datumu, ko začne veljati razširitev, in trajanju njene uporabe. |
| --- | --- |

(e)

datumu, ko začne veljati razširitev, in trajanju njene uporabe.

2.   Za določanje reprezentativnosti v smislu člena 14(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007 države članice določijo pravila, ki ne vključujejo:

| (a) | proizvajalcev, katerih proizvodnja je namenjena predvsem neposredni prodaji potrošnikom na kmetijskem gospodarstvu ali proizvodnem območju, |
| --- | --- |

(a)

proizvajalcev, katerih proizvodnja je namenjena predvsem neposredni prodaji potrošnikom na kmetijskem gospodarstvu ali proizvodnem območju,

| (b) | neposredne prodaje iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

neposredne prodaje iz točke (a);

| (c) | pridelkov, dostavljenih za predelavo, kakor je navedeno v členu 14(4)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007, razen kadar se zadevni predpisi popolnoma ali delno uporabljajo za takšne pridelke. |
| --- | --- |

(c)

pridelkov, dostavljenih za predelavo, kakor je navedeno v členu 14(4)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007, razen kadar se zadevni predpisi popolnoma ali delno uporabljajo za takšne pridelke.

Člen 131

Finančni prispevki

Kadar se država članica na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1182/2007 odloči, da so proizvajalci, ki ne pripadajo organizaciji proizvajalcev, dolžni plačevati finančni prispevek, sporoči Komisiji potrebne informacije za oceno skladnosti s pogoji iz tega člena. Takšne informacije vključujejo zlasti osnovo, na kateri se prispevek izračuna, enotni znesek, upravičenca ali upravičence ter naravo različnih stroškov iz točk (a) in (b) člena 21.

Člen 132

Razširitve za več kot eno tržno leto

Kadar se sprejme odločitev, da se razširitev uporabi za obdobje, ki je daljše od enega tržnega leta, države članice za vsako tržno leto preverijo, ali so pogoji v zvezi z reprezentativnostjo iz člena 14(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007 še naprej izpolnjeni skozi celotno obdobje uporabe razširitve. Če ugotovijo, da pogoji niso več izpolnjeni, takoj razveljavijo razširitev, kar začne veljati naslednje tržno leto. Komisijo takoj obvestijo o vsaki razveljavitvi, ki informacije o tem javno objavi na način, za katerega meni, da je ustrezen.

Člen 133

Prodaja pridelkov na drevesu; kupci

1.   Kadar proizvajalci, ki ne pripadajo organizaciji proizvajalcev, prodajo pridelke na drevesu, se zaradi skladnosti s predpisi iz točke 1(e) in (f) ter točke 3 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1182/2007 šteje, da je te pridelke pridelal kupec.

2.   Zadevna država članica se lahko odloči, da lahko predpisi, navedeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1182/2007, razen tistih iz odstavka 1, zavezujejo kupce, kadar so ti odgovorni za upravljanje zadevne proizvodnje.

NASLOV IV

TRGOVINA S TRETJIMI DRŽAVAMI

POGLAVJE I

Uvozna dovoljenja

Člen 134

Uvozna dovoljenja za jabolka

1.   Za sprostitev jabolk z oznako KN 0808 10 80 v prosti promet se predloži uvozno dovoljenje.

2.   Za uvozna dovoljenja iz tega člena se uporablja Uredba (ES) št. 1291/2000.

3.   Uvozniki lahko predložijo vloge za izdajo uvoznih dovoljenj pristojnim organom katere koli države članice.

V polje 8 vloge za uvozno dovoljenje vnesejo državo porekla in s križcem označijo besedo „da“.

4.   Uvozniki predložijo skupaj s svojimi vlogami varščino v skladu z naslovom III Uredbe (EGS) št. 2220/85, ki zagotavlja, da bo njihova uvozna obveznost izpolnjena v obdobju veljavnosti uvoznega dovoljenja. Ta varščina znaša 15 EUR na tono.

Varščina se, razen v primeru višje sile, zaseže v celoti ali delno, če uvoz v obdobju veljavnosti uvoznega dovoljenja ni bil izveden ali je bil samo delno izveden.

5.   Država članica nemudoma izda uvozna dovoljenja vsakemu vlagatelju, ne glede na njegov sedež v Skupnosti.

Država porekla se vnese v polje 8 uvoznega dovoljenja, beseda „da“ pa se označi s križcem.

6.   Uvozna dovoljenja veljajo tri mesece.

Uvozna dovoljenja veljajo le za uvoz iz označene države porekla.

7.   Države članice sporočajo Komisiji vsak teden najpozneje v sredo do 12. ure (po bruseljskem času), razčlenjeno po tretjih državah porekla, količine jabolk, za katere so bila v predhodnem tednu izdana uvozna dovoljenja.

Te količine se sporočajo po elektronskem sistemu, ki ga navede Komisija.

POGLAVJE II

Uvozne dajatve in sistem vhodnih cen

Oddelek 1

Sistem vhodnih cen

Člen 135

Področje uporabe in opredelitve

1.   Ta oddelek določa pravila za izvajanje člena 34 Uredbe (ES) št. 1182/2007.

2.   V tem oddelku:

| (a) | „serija“ pomeni blago, predstavljeno pod deklaracijo za sprostitev v prosti promet, ki vključuje le blago istega porekla, ki spada pod eno skupno oznako nomenklature, in |
| --- | --- |

(a)

„serija“ pomeni blago, predstavljeno pod deklaracijo za sprostitev v prosti promet, ki vključuje le blago istega porekla, ki spada pod eno skupno oznako nomenklature, in

| (b) | „uvoznik“ pomeni deklaranta v smislu člena 4(18) Uredbe (EGS) št. 2913/92 (33). |
| --- | --- |

(b)

„uvoznik“ pomeni deklaranta v smislu člena 4(18) Uredbe (EGS) št. 2913/92 (33).

Člen 136

Sporočanje cen

1.   Države članice najpozneje do 12. ure (po bruseljskem času) naslednjega delovnega dne za vsak proizvod in obdobja iz dela A Priloge XV, za vsak tržni dan in za vsako poreklo sporočijo Komisiji:

| (a) | povprečne reprezentativne cene za proizvode, uvožene iz tretjih držav, ki se prodajajo na reprezentativnih uvoznih trgih iz člena 137(1), in značilne cene, zabeležene na drugih trgih za velike količine uvoženih proizvodov, ali kadar ni na voljo cen z reprezentativnih trgov, značilne cene za uvožene proizvode, ki so bile zabeležene na drugih trgih, in |
| --- | --- |

(a)

povprečne reprezentativne cene za proizvode, uvožene iz tretjih držav, ki se prodajajo na reprezentativnih uvoznih trgih iz člena 137(1), in značilne cene, zabeležene na drugih trgih za velike količine uvoženih proizvodov, ali kadar ni na voljo cen z reprezentativnih trgov, značilne cene za uvožene proizvode, ki so bile zabeležene na drugih trgih, in

| (b) | skupne količine, ki se nanašajo na cene iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

skupne količine, ki se nanašajo na cene iz točke (a).

Če skupne količine iz točke (b) znašajo manj kot eno tono, se ustrezne cene Komisiji ne sporočijo.

2.   Cene iz odstavka 1(a) se zabeležijo:

| (a) | za vsak proizvod, naveden v delu A Priloge XV, |
| --- | --- |

(a)

za vsak proizvod, naveden v delu A Priloge XV,

| (b) | za vse razpoložljive sorte in velikosti ter |
| --- | --- |

(b)

za vse razpoložljive sorte in velikosti ter

| (c) | na ravni uvoznik/trgovec na debelo ali na ravni trgovec na debelo/trgovec na drobno, če ni na voljo nobenih cen za raven uvoznik/trgovec na debelo. |
| --- | --- |

(c)

na ravni uvoznik/trgovec na debelo ali na ravni trgovec na debelo/trgovec na drobno, če ni na voljo nobenih cen za raven uvoznik/trgovec na debelo.

Od tako izračunanega zneska se odštejejo:

| (a) | 15 % trgovske marže za trgovska središča v Londonu, Milanu in Rungisu in 8 % za druga trgovska središča ter |
| --- | --- |

(a)

15 % trgovske marže za trgovska središča v Londonu, Milanu in Rungisu in 8 % za druga trgovska središča ter

| (b) | stroški prevoza in zavarovanja na carinskem območju Skupnosti. |
| --- | --- |

(b)

stroški prevoza in zavarovanja na carinskem območju Skupnosti.

Da bi bili stroški prevoza in zavarovanja odšteti v skladu z drugim pododstavkom, lahko države članice določijo pavšalne zneske za odbitek. Ti pavšalni zneski in metode njihovega izračuna se nemudoma sporočijo Komisiji.

3.   Cene, zabeležene v skladu z odstavkom 2, se, kadar so določene na ravni trgovec na debelo/trgovec na drobno, najprej znižajo za 9 %, s čimer se upošteva trgovska marža trgovca na debelo, in nato za znesek 0,7245 EUR na 100 kilogramov, s čimer se upoštevajo stroški pretovarjanja ter tržni davki in takse.

4.   Kot reprezentativno se šteje naslednje:

| (a) | cene proizvodov 1. razreda, če količine v tem razredu zajemajo najmanj 50 % skupne tržene količine, |
| --- | --- |

(a)

cene proizvodov 1. razreda, če količine v tem razredu zajemajo najmanj 50 % skupne tržene količine,

| (b) | cene proizvodov 1. razreda in še cene, določene za proizvode 2. razreda, kadar proizvodi tega razreda zajemajo manj kot 50 % vseh količin, in sicer za količino, ki omogoča zajemanje 50 % celotne tržene količine, |
| --- | --- |

(b)

cene proizvodov 1. razreda in še cene, določene za proizvode 2. razreda, kadar proizvodi tega razreda zajemajo manj kot 50 % vseh količin, in sicer za količino, ki omogoča zajemanje 50 % celotne tržene količine,

| (c) | cene, določene za proizvode 2. razreda, kadar ni proizvodov 1. razreda, razen če se jim doda koeficient prilagajanja, ker se zaradi pridelovalnih pogojev za proizvode zadevnega porekla ti proizvodi običajno in tradicionalno ne tržijo kot proizvodi 1. razreda zaradi svojih lastnosti v zvezi s kakovostjo. |
| --- | --- |

(c)

cene, določene za proizvode 2. razreda, kadar ni proizvodov 1. razreda, razen če se jim doda koeficient prilagajanja, ker se zaradi pridelovalnih pogojev za proizvode zadevnega porekla ti proizvodi običajno in tradicionalno ne tržijo kot proizvodi 1. razreda zaradi svojih lastnosti v zvezi s kakovostjo.

Koeficient prilagajanja iz točke (c) prvega pododstavka se prišteje k cenam po odštetju zneskov iz odstavka 2.

Člen 137

Reprezentativni trgi

Države članice obvestijo Komisijo o običajnih tržnih dnevih za trge, navedene v Prilogi XVI, ki se štejejo za reprezentativne trge.

Člen 138

Standardne uvozne vrednosti

1.   Komisija za vsak proizvod in za obdobja, določena v delu A Priloge XV, vsak delovni dan in za vsako poreklo določi standardno uvozno vrednost, ki je enaka tehtanemu povprečju reprezentativnih cen iz člena 136, znižano za standardni znesek 5 EUR/100 kg in carino glede na vrednost.

2.   Vrednost po enoti v smislu člena 152(1)(a) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (34) ne velja, kadar je za proizvode in obdobja uporabe, navedena v delu A Priloge XV, v skladu s tem oddelkom določena standardna uvozna vrednost. Nadomesti se s standardno uvozno vrednostjo iz odstavka 1.

3.   Če za proizvod določenega porekla ne velja nobena standardna uvozna vrednost, se uporablja povprečje standardnih uvoznih vrednosti, ki veljajo za ta proizvod.

4.   V obdobjih uporabe, določenih v delu A Priloge XV, se standardne uvozne vrednosti uporabljajo, dokler niso spremenjene. Vendar se prenehajo uporabljati, če ni bila Komisiji sedem tržnih dni zapored sporočena nobena povprečna reprezentativna cena.

Če v skladu s prvim pododstavkom za določen proizvod ne velja nobena standardna uvozna vrednost, je standardna uvozna vrednost za ta proizvod enaka zadnji povprečni standardni uvozni vrednosti.

5.   Z odstopanjem od odstavka 1 se, kadar ni bilo mogoče izračunati standardne uvozne vrednosti, ne uporablja nobena standardna uvozna vrednost od prvega dne obdobij uporabe, določenih v delu A Priloge XV.

6.   Reprezentativne cene v eurih se pretvorijo po reprezentativnem tržnem tečaju, izračunanem za tisti dan.

7.   Komisija standardne uvozne vrednosti v eurih objavi tako, kot meni, da je primerno.

Člen 139

Osnova vhodne cene

1.   Vhodna cena, na podlagi katere se proizvodi, navedeni v delu A Priloge XV, uvrstijo v carinsko tarifo Evropskih skupnosti, je enaka, po izbiri uvoznika:

| (a) | fob cena proizvodov v njihovi državi porekla, plus stroški zavarovanja in prevoza do meje carinskega območja Skupnosti, kadar so v času deklaracije za sprostitev proizvodov v prosti promet ta cena in ti stroški znani. Kadar so navedene cene za več kot 8 % višje od standardne vrednosti, ki se uporablja za zadevni proizvod v času deklaracije za sprostitev v prosti promet, mora uvoznik položiti varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Za ta namen je višina uvozne dajatve, ki se v končni fazi lahko zahteva za proizvode, enaka znesku dajatve, ki bi se plačala, če bi bil zadevni proizvod razvrščen na podlagi zadevne standardne vrednosti; ali |
| --- | --- |

(a)

fob cena proizvodov v njihovi državi porekla, plus stroški zavarovanja in prevoza do meje carinskega območja Skupnosti, kadar so v času deklaracije za sprostitev proizvodov v prosti promet ta cena in ti stroški znani. Kadar so navedene cene za več kot 8 % višje od standardne vrednosti, ki se uporablja za zadevni proizvod v času deklaracije za sprostitev v prosti promet, mora uvoznik položiti varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Za ta namen je višina uvozne dajatve, ki se v končni fazi lahko zahteva za proizvode, enaka znesku dajatve, ki bi se plačala, če bi bil zadevni proizvod razvrščen na podlagi zadevne standardne vrednosti; ali

| (b) | carinski vrednosti, izračunani v skladu s členom 30(2)(c) Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki se uporablja le za zadevne uvožene proizvode. V tem primeru se dajatev odšteje, kot je določeno v členu 138(1). V takem primeru mora uvoznik položiti varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93 v višini dajatve, ki bi jo moral plačati, če bi bili proizvodi uvrščeni na podlagi standardne uvozne vrednosti za zadevno serijo; ali |
| --- | --- |

(b)

carinski vrednosti, izračunani v skladu s členom 30(2)(c) Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki se uporablja le za zadevne uvožene proizvode. V tem primeru se dajatev odšteje, kot je določeno v členu 138(1). V takem primeru mora uvoznik položiti varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93 v višini dajatve, ki bi jo moral plačati, če bi bili proizvodi uvrščeni na podlagi standardne uvozne vrednosti za zadevno serijo; ali

| (c) | standardni uvozni vrednosti, izračunani v skladu s členom 138 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

standardni uvozni vrednosti, izračunani v skladu s členom 138 te uredbe.

2.   Vhodna cena, na podlagi katere se proizvodi, navedeni v delu B Priloge XV, uvrstijo v carinsko tarifo Evropskih skupnosti, mora biti enaka, po izbiri uvoznika:

| (a) | fob cena proizvodov v njihovi državi porekla, plus stroški zavarovanja in prevoza do meje carinskega območja Skupnosti, na katerem so v času carinske deklaracije ta cena in ti stroški znani. Če carinski organi menijo, da se zahteva varščina iz člena 248 Uredbe (EGS) št. 2454/93, mora uvoznik položiti varščino v višini največjega zneska veljavne dajatve za zadevni proizvod; ali |
| --- | --- |

(a)

fob cena proizvodov v njihovi državi porekla, plus stroški zavarovanja in prevoza do meje carinskega območja Skupnosti, na katerem so v času carinske deklaracije ta cena in ti stroški znani. Če carinski organi menijo, da se zahteva varščina iz člena 248 Uredbe (EGS) št. 2454/93, mora uvoznik položiti varščino v višini največjega zneska veljavne dajatve za zadevni proizvod; ali

| (b) | carinski vrednosti, izračunani v skladu s členom 30(2)(c) Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki se uporablja le za zadevne uvožene proizvode. V tem primeru se dajatev odšteje, kot je določeno v členu 138(1). V tem primeru mora uvoznik položiti varščino iz člena 248 Uredbe (EGS) št. 2454/93 v višini največjega zneska veljavne dajatve za zadevni proizvod. |
| --- | --- |

(b)

carinski vrednosti, izračunani v skladu s členom 30(2)(c) Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki se uporablja le za zadevne uvožene proizvode. V tem primeru se dajatev odšteje, kot je določeno v členu 138(1). V tem primeru mora uvoznik položiti varščino iz člena 248 Uredbe (EGS) št. 2454/93 v višini največjega zneska veljavne dajatve za zadevni proizvod.

3.   Če se vhodna cena izračunava na podlagi fob cene proizvodov v državi porekla, se carinska vrednost izračuna na podlagi ustrezne prodaje po tej ceni.

Če se vhodna cena izračunava v skladu z enim od postopkov iz odstavka 1(b) ali (c) ali odstavka 2(b), se carinska vrednost izračuna na enaki podlagi kot vhodna cena.

4.   Uvoznik ima en mesec časa od prodaje zadevnih proizvodov, vendar največ štiri mesece od datuma sprejema deklaracije za sprostitev v prosti promet, da dokaže, da je bila serija prodana pod pogoji, ki potrjujejo ustreznost cen iz drugega pododstavka odstavka 1(a) ali odstavka 2(a), ali da določi carinsko vrednost iz odstavka 1(b) in odstavka 2(a). Neupoštevanje enega ali drugega roka pomeni izgubo položene varščine brez poseganja v uporabo odstavka 5.

Predložena varščina se sprosti do obsega, za katerega je carinskim organom predloženo zadovoljivo dokazilo o odprodaji.

V nasprotnem primeru se varščina zaseže za plačilo uvoznih dajatev.

5.   Štirimesečni rok iz odstavka 4 lahko na ustrezno utemeljeno zahtevo uvoznika za to pristojni organi podaljšajo za največ tri mesece.

6.   Če za to pristojni organi pri preverjanju ugotovijo, da zahteve tega člena niso bile izpolnjene, zahtevajo plačilo dajatve v skladu s členom 220 Uredbe (EGS) št. 2913/92. Višina zahtevane dajatve ali dajatve, ki jo je še treba izterjati, vključuje tudi obresti od datuma, ko je bilo blago sproščeno v prosti promet, do dneva izterjave. Uporabi se obrestna mera za izterjavo, ki velja v nacionalni zakonodaji.

Oddelek 2

Dodatne uvozne dajatve

Člen 140

Področje uporabe in opredelitve

1.   Dodatna uvozna dajatev iz člena 35(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007, v nadaljnjem besedilu „dodatna dajatev“, se lahko uporablja za proizvode in v obdobjih iz Priloge XVII pod pogoji iz tega oddelka.

2.   Sprožitvene ravni za dodatne dajatve so navedene v Prilogi XVII.

Člen 141

Sporočanje količin

1.   Za vsakega od proizvodov iz Priloge XVII in v navedenih obdobjih države članice Komisijo obvestijo o količinah, sproščenih v prosti promet, s postopkom za nadzor preferenčnega uvoza iz člena 308d Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Tako uradno obvestilo je treba posredovati vsako sredo najpozneje do 12. ure po bruseljskem lokalnem času za količine, ki so bile sproščene v prosti promet v predhodnem tednu.

2.   Deklaracije za sprostitev proizvodov iz tega oddelka v prosti promet, ki jih na zahtevo deklaranta carinski organi lahko sprejmejo, ne da bi vsebovale nekatere podatke iz Priloge 37 k Uredbi (EGS) št. 2454/93, vsebujejo poleg podatkov iz člena 254 te uredbe tudi navedbo neto mase (kg) zadevnih proizvodov.

Če se uporabi poenostavljeni deklaracijski postopek iz člena 260 Uredbe (EGS) št. 2454/93 za sprostitev proizvodov iz tega oddelka v prosti promet, poenostavljene deklaracije vsebujejo poleg drugih zahtev tudi navedbo neto mase (kg) zadevnih proizvodov.

Če se uporabi postopek hišnega carinjenja iz člena 263 Uredbe (EGS) št. 2454/93 za sprostitev proizvodov iz tega oddelka v prosti promet, obvestilo carinskim organom iz člena 266(1) te uredbe vsebuje vse potrebne podatke za identifikacijo blaga in tudi navedbo neto mase (kg) zadevnih proizvodov.

Člen 266(2b) se ne uporablja za uvoz proizvodov iz tega oddelka.

Člen 142

Obračunavanje dodatne dajatve

1.   Če se ugotovi, da za enega od proizvodov in enega od obdobij iz Priloge XVII količina, ki je sproščena v prosti promet, presega ustrezno sprožitveno količino, Komisija obračuna dodatno dajatev, razen če ni verjetno, da bi uvoz povzročil motnje na trgu Skupnosti, ali če bi bile posledice nesorazmerne z zastavljenim ciljem.

2.   Dodatna dajatev se obračuna za količine, sproščene v prosti promet po datumu začetka uporabe navedene dajatve, če:

| (a) | njihova tarifna uvrstitev, določena v skladu s členom 139, sproži uporabo najvišjih posebnih dajatev za uvoz proizvodov z zadevnim poreklom, |
| --- | --- |

(a)

njihova tarifna uvrstitev, določena v skladu s členom 139, sproži uporabo najvišjih posebnih dajatev za uvoz proizvodov z zadevnim poreklom,

| (b) | uvoz poteka v obdobju uporabe dodatne dajatve. |
| --- | --- |

(b)

uvoz poteka v obdobju uporabe dodatne dajatve.

Člen 143

Znesek dodatne dajatve

Višina dodatne dajatve na podlagi člena 142 je ena tretjina carinske dajatve, ki se uporablja za zadevni proizvod v skladu s skupno carinsko tarifo.

Vendar je za uvozno blago s tarifnimi preferenciali na podlagi dajatve ad valorem višina dodatne dajatve ena tretjina posebne dajatve, če se uporablja člen 142(2).

Člen 144

Oprostitev dodatne dajatve

1.   V naslednjih primerih se dodatna dajatev ne odmeri:

| (a) | za blago, ki je uvoženo po tarifnih kvotah, navedenih v Prilogi VII kombinirane nomenklature; |
| --- | --- |

(a)

za blago, ki je uvoženo po tarifnih kvotah, navedenih v Prilogi VII kombinirane nomenklature;

| (b) | za blago, ki je na poti v Skupnost, kot to določa odstavek 2. |
| --- | --- |

(b)

za blago, ki je na poti v Skupnost, kot to določa odstavek 2.

2.   Za blago, ki je na poti v Skupnost, se šteje blago, ki:

| (a) | je zapustilo državo porekla pred odločitvijo o uvedbi dodatne dajatve in |
| --- | --- |

(a)

je zapustilo državo porekla pred odločitvijo o uvedbi dodatne dajatve in

| (b) | se prevaža s prevozno listino, ki velja od mesta nakladanja v državi porekla do mesta razkladanja v Skupnosti in je bila izdana pred uveljavitvijo dodatne dajatve. |
| --- | --- |

(b)

se prevaža s prevozno listino, ki velja od mesta nakladanja v državi porekla do mesta razkladanja v Skupnosti in je bila izdana pred uveljavitvijo dodatne dajatve.

3.   Zainteresirane strani morajo carinski službi predložiti ustrezno dokazilo o izpolnjevanju zahtev iz odstavka 2.

Vendar lahko ti organi menijo, da je blago zapustilo državo porekla pred dnevom uveljavitve dodatne dajatve, če je kot dokazilo priložen eden od naslednjih dokumentov:

| (a) | za pomorski promet, ladijski tovorni list, ki dokazuje, da se je nakladanje izvedlo pred tem datumom, |
| --- | --- |

(a)

za pomorski promet, ladijski tovorni list, ki dokazuje, da se je nakladanje izvedlo pred tem datumom,

| (b) | za železniški promet, tovorni list, ki so ga železniške oblasti države porekla sprejele pred tem datumom, |
| --- | --- |

(b)

za železniški promet, tovorni list, ki so ga železniške oblasti države porekla sprejele pred tem datumom,

| (c) | za cestni promet, pogodba o cestnem prevozu ali drug tranzitni dokument, ki je bil izpolnjen v državi porekla pred tem datumom, če so bili izpolnjeni pogoji, določeni v dvostranskih ali večstranskih sporazumih, sklenjenih v zvezi s tranzitom Skupnosti oziroma skupnim tranzitom, |
| --- | --- |

(c)

za cestni promet, pogodba o cestnem prevozu ali drug tranzitni dokument, ki je bil izpolnjen v državi porekla pred tem datumom, če so bili izpolnjeni pogoji, določeni v dvostranskih ali večstranskih sporazumih, sklenjenih v zvezi s tranzitom Skupnosti oziroma skupnim tranzitom,

| (d) | za zračni promet, letalski prevozni list, ki dokazuje, da je letalski prevoznik sprejel blago pred tem datumom. |
| --- | --- |

(d)

za zračni promet, letalski prevozni list, ki dokazuje, da je letalski prevoznik sprejel blago pred tem datumom.

NASLOV V

SPLOŠNE DOLOČBE, DOLOČBE O RAZVELJAVITVI TER PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 145

Pregledi

Brez poseganja v posebne določbe te uredbe ali drugo zakonodajo Skupnosti države članice uvedejo preglede in ukrepe, če so potrebni za zagotovitev pravilne uporabe Uredbe (ES) št. 1182/2007 in te uredbe. Ti pregledi in ukrepi so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni, da zagotovijo ustrezno zaščito finančnih interesov Skupnosti.

Zlasti zagotovijo, da:

| (a) | se vsa merila o izpolnjevanju pogojev, določena z zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo ali nacionalnim okvirom ali nacionalno strategijo, lahko preverijo; |
| --- | --- |

(a)

se vsa merila o izpolnjevanju pogojev, določena z zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo ali nacionalnim okvirom ali nacionalno strategijo, lahko preverijo;

| (b) | imajo pristojni organi, ki so odgovorni za izvajanje pregledov, dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja za učinkovito izvajanje pregledov in |
| --- | --- |

(b)

imajo pristojni organi, ki so odgovorni za izvajanje pregledov, dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja za učinkovito izvajanje pregledov in

| (c) | se pri pregledih prepreči nepravilno podvojeno financiranje ukrepov v skladu s to uredbo in drugimi shemami Skupnosti ali nacionalnimi shemami. |
| --- | --- |

(c)

se pri pregledih prepreči nepravilno podvojeno financiranje ukrepov v skladu s to uredbo in drugimi shemami Skupnosti ali nacionalnimi shemami.

Člen 146

Nacionalne sankcije

Brez poseganja v katere koli sankcije, določene v tej uredbi ali Uredbi (ES) št. 1182/2007, države članice zagotovijo uporabo sankcij na nacionalni ravni za nepravilnosti v zvezi z zahtevami iz te uredbe in Uredbe (ES) št. 1182/2007, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, da zagotovijo ustrezno zaščito finančnih interesov Skupnosti.

Člen 147

Umetno ustvarjene razmere

Brez poseganja v kakršne koli posebne ukrepe, določene v tej uredbi ali Uredbi (ES) št. 1182/2007, se plačilo ne izplača upravičencem, za katere se ugotovi, da so umetno ustvarili pogoje, potrebne za pridobitev takih plačil, da bi pridobili korist v nasprotju s cilji zadevne sheme podpore.

Člen 148

Sporočila

1.   Brez poseganja v katere koli posebne določbe v tej uredbi države članice predložijo Komisiji vsa sporočila v skladu s to uredbo na načine in v obliki, ki jih določi Komisija.

Sporočila, ki niso predložena na določen način in v določeni obliki, se lahko brez poseganja v odstavek 3 štejejo, kot da niso bila predložena.

2.   Brez poseganja v posebne določbe te uredbe države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da lahko upoštevajo roke za sporočila iz te uredbe.

3.   Če država članica ne predloži sporočila, kot zahteva ta uredba ali Uredba (ES) št. 1182/2007, ali če je sporočilo neustrezno glede na objektivna dejstva, ki jih ima Komisija na voljo, lahko Komisija odloži del mesečnih plačil ali celotna mesečna plačila iz člena 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 (35) v zvezi s sektorjem sadja in zelenjave, dokler sporočilo ni ustrezno.

Člen 149

Očitne napake

Vsako sporočilo, terjatev ali zahtevek za državo članico v skladu s to uredbo ali Uredbo (ES) št. 1182/2007, vključno z zahtevkom za pomoč, se lahko prilagodi kadar koli po predložitvi, če vsebuje očitne napake, ki jih prizna pristojni organ.

Člen 150

Višja sila in izjemne okoliščine

Če je treba v skladu s to uredbo ali Uredbo (ES) št. 1182/2007 naložiti sankcijo ali preklicati ugodnost ali priznanje, se sankcija ne naloži in preklic ne izvede v primerih višje sile ali izjemnih okoliščin v smislu člena 40(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Vendar se primer višje sile uradno sporoči pristojnemu organu z ustreznimi dokazili, kot jih zahteva pristojni organ, v desetih delovnih dneh od dne, ko je zadevna oseba to sposobna narediti.

Člen 151

Razveljavitve

Uredbe (ES) št. 3223/94, (ES) št. 1555/96, (ES) št. 961/1999, (ES) št. 544/2001, (ES) št. 1148/2001, (ES) št. 2590/2001, (ES) št. 1791/2002, (ES) št. 2103/2002, (ES) št. 48/2003, (ES) št. 606/2003, (ES) št. 761/2003, (ES) št. 1432/2003, (ES) št. 1433/2003, (ES) št. 1943/2003, (ES) št. 103/2004, (ES) št. 1557/2004, (ES) št. 179/2006, (ES) št. 430/2006, (ES) št. 431/2006 in (ES) št. 1790/2006 se razveljavijo.

Vendar razveljavljene uredbe še naprej veljajo, kadar je to primerno, za namene člena 55(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

Člen 152

Prehodne določbe

1.   Ne glede na člen 2, izključno za namene uporabe člena 55(1) Uredbe (ES) št. 1182/2007, se uporabljajo opredelitve tržnih let za proizvode, navedene v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2201/96, ki so na voljo pred začetkom veljavnosti te uredbe.

2.   Pravila za odobritev vseh operativnih programov, predloženih leta 2007, so tista, ki veljajo neposredno pred datumom začetka uporabe te uredbe.

Operativni programi, za katere se lahko ugodnost iz točke (a) člena 55(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007 še naprej izvaja do konca, če so skladni s pravili, ki veljajo pred datumom začetka uporabe te uredbe.

Z odstopanjem od členov 66 in 67 te uredbe lahko države članice sprejmejo vse potrebne določbe, da dovolijo organizacijam proizvajalcev, da svoje operativne programe spremenijo čim prej po začetku veljavnosti te uredbe, da se uporabljata točki (b) in (c) člena 55(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

3.   Za namene člena 55(6) Uredbe (ES) št. 1182/2007 so pravila o najmanjših značilnostih surovin, dobavljenih za predelavo, in o najnižjih kakovostnih zahtevah za končne proizvode, ki se še naprej uporabljajo v zvezi s surovinami, pridelanimi na ozemlju držav članic, ki uporabljajo prehodno ureditev v skladu s členom 68b ali členom 143bc Uredbe (ES) št. 1782/2003, poleg vseh ustreznih tržnih standardov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1182/2007, tista iz uredb Komisije, navedenih v Prilogi XVIII.

Člen 153

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 6/2005 (UL L 2, 5.1.2005, str. 3).

1

(2)  UL L 297, 21.11.1996, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu 2003.

2

(3)  UL L 273, 17.10.2007, str. 1.

3

(4)  UL L 297, 21.11.1996, str. 49. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu 2003.

4

(5)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

5

(6)  UL L 193, 3.8.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 977/2007 (UL L 217, 22.8.2007, str. 9).

6

(7)  UL L 119, 7.5.1999, str. 23.

7

(8)  UL L 81, 21.3.2001, str. 20.

8

(9)  UL L 156, 13.6.2001, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 408/2003 (UL L 62, 6.3.2003, str. 8).

9

(10)  UL L 345, 29.12.2001, str. 20.

10

(11)  UL L 272, 10.10.2002, str. 7.

11

(12)  UL L 324, 29.11.2002, str. 11.

12

(13)  UL L 7, 11.1.2003, str. 65.

13

(14)  UL L 86, 3.4.2003, str. 15.

14

(15)  UL L 109, 1.5.2003, str. 7.

15

(16)  UL L 203, 12.8.2003, str. 18.

16

(17)  UL L 203, 12.8.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 576/2006 (UL L 100, 8.4.2006, str. 4).

17

(18)  UL L 286, 4.11.2003, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 222/2005 (UL L 39, 11.2.2005, str. 17).

18

(19)  UL L 16, 23.1.2004, str. 3.

19

(20)  UL L 283, 2.9.2004, str. 3.

20

(21)  UL L 29, 2.2.2006, str. 26.

21

(22)  UL L 79, 16.3.2006, str. 7.

22

(23)  UL L 79, 16.3.2006, str. 9.

23

(24)  UL L 339, 6.12.2006, str. 8.

24

(25)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2006 (UL L 365, 21.12.2006, str. 52).

25

(26)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2006 (UL L 365, 21.12.2006, str. 52).

26

(27)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/142/ES (UL L 368, 23.12.2006, str. 110).

27

(28)  UL L 358, 16.12.2006, str. 3.

28

(29)  UL L 171, 23.6.2006, str. 1.

29

(30)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

30

(31)  UL L 141, 30.4.2004, str. 18.

31

(32)  UL L 355, 15.12.2006, str. 56.

32

(33)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

33

(34)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

34

(35)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

35

---

PRILOGA I

POGOJI KAKOVOSTI, KI JIH MORA IZPOLNJEVATI VSAK PROIZVOD, ZA KATEREGA NE OBSTAJA TRŽNI STANDARD SKUPNOSTI ZA PRODAJNO ENOTO PAKIRANJA SVEŽEGA SADJA IN ZELENJAVE V SKLADU S ČLENOM 6

Najmanjše zahteve glede kakovosti

V vseh razredih in ob upoštevanju dovoljenih odstopanj (glej spodaj) morajo biti proizvodi:

| — | nepoškodovani, |
| --- | --- |

—

nepoškodovani,

| — | zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, zaradi česar niso primerni za uživanje, se izločijo, |
| --- | --- |

—

zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, zaradi česar niso primerni za uživanje, se izločijo,

| — | čisti, praktično brez kakršne koli vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čisti, praktično brez kakršne koli vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | praktično brez poškodb, ki jih povzročajo škodljivci, |
| --- | --- |

—

praktično brez poškodb, ki jih povzročajo škodljivci,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Razred „ekstra“

Proizvodi v tem razredu morajo biti vrhunske kakovosti. Značilni morajo biti za sorto in/ali trgovinsko vrsto.

Biti morajo brez poškodb, razen majhnih površinskih, če te ne vplivajo na splošni videz proizvoda, njegovo kakovost, trajnost in predstavitev v enoti pakiranja.

Razred I

Proizvodi v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Značilni morajo biti za sorto in/ali trgovinsko vrsto.

Dovoljene so lahko majhne poškodbe, če ne vplivajo na splošni videz proizvoda, njegovo kakovost, trajnost in predstavitev v enoti pakiranja.

Razred II

Ta razred vsebuje proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za uvrstitev v višji razred, vendar izpolnjujejo navedene minimalne zahteve.

Dovoljene so lahko majhne poškodbe, če proizvodi ohranijo svoje ključne lastnosti glede kakovosti, trajnosti in predstavitve.

Odstopanja od kakovosti

Odstopanja od kakovosti so dovoljena v vsaki enoti pakiranja za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev navedenega razreda.

| — | Razred „ekstra“
  5 % po številu ali teži proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, vendar izpolnjujejo zahteve za razred I, ali izjemoma, ki so znotraj odstopanj tega razreda. |
| --- | --- |

—

Razred „ekstra“

5 % po številu ali teži proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, vendar izpolnjujejo zahteve za razred I, ali izjemoma, ki so znotraj odstopanj tega razreda.

| — | Razred I
  10 % po številu ali teži proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, vendar izpolnjujejo zahteve za razred II, ali izjemoma, ki so znotraj odstopanj tega razreda. |
| --- | --- |

—

Razred I

10 % po številu ali teži proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, vendar izpolnjujejo zahteve za razred II, ali izjemoma, ki so znotraj odstopanj tega razreda.

| — | Razred II
  10 % po številu ali teži proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred in tudi ne minimalnih zahtev, razen proizvodov, ki gnijejo ali se drugače kvarijo, zaradi česar niso primerni za uporabo. |
| --- | --- |

—

Razred II

10 % po številu ali teži proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred in tudi ne minimalnih zahtev, razen proizvodov, ki gnijejo ali se drugače kvarijo, zaradi česar niso primerni za uporabo.

Izenačenost

Vsi proizvodi v enoti pakiranja morajo biti istega porekla, sorte ali trgovskega razreda in kakovosti.

---

PRILOGA II

VZOREC IZ ČLENA 10(3)

| | Tržni standard Skupnosti
  Št.
  (Država članica) |
| --- | --- |

Image

Tržni standard Skupnosti

Št.

(Država članica)

---

PRILOGA III

POTRDILO O SKLADNOSTI S TRŽNIMI STANDARDI SKUPNOSTI ZA SVEŽE SADJE IN ZELENJAVO PO ČLENU 11 IN ČLENU 12

Image

---

PRILOGA IV

DRŽAVE, KI IMAJO ODOBRENO PREVERJANJE SKLADNOSTI IZ ČLENA 13

DEL A:   SEZNAM DRŽAV IN ZADEVNIH PROIZVODOV

| Država | Proizvodi |
| --- | --- |
| Švica | Sveže sadje in zelenjava razen agrumov |
| Maroko | Sveže sadje in zelenjava |
| Južna Afrika | Sveže sadje in zelenjava |
| Izrael | Sveže sadje in zelenjava |
| Indija | Sveže sadje in zelenjava |
| Nova Zelandija | Jabolka, hruške in kivi |
| Senegal | Sveže sadje in zelenjava |
| Kenija | Sveže sadje in zelenjava |
| Turčija | Sveže sadje in zelenjava |

Država

Proizvodi

Švica

Sveže sadje in zelenjava razen agrumov

Maroko

Sveže sadje in zelenjava

Južna Afrika

Sveže sadje in zelenjava

Izrael

Sveže sadje in zelenjava

Indija

Sveže sadje in zelenjava

Nova Zelandija

Jabolka, hruške in kivi

Senegal

Sveže sadje in zelenjava

Kenija

Sveže sadje in zelenjava

Turčija

Sveže sadje in zelenjava

DEL B:   PODROBNOSTI O URADNIH ORGANIH IN INŠPEKCIJSKIH ORGANIH

| Država | Uradni organ | Inšpekcijski organ |
| --- | --- | --- |
| Švica | Office fédéral de l'agriculture |
| Département fédéral de l'économie |
| Mattenhofstrasse 5, CH-3003 Berne |
| Tel. (41-31) 324 84 21 |
| Telefaks: (41-31) 323 05 55 |

Država

Uradni organ

Inšpekcijski organ

Švica

Office fédéral de l'agriculture

Département fédéral de l'économie

Mattenhofstrasse 5, CH-3003 Berne

Tel. (41-31) 324 84 21

Telefaks: (41-31) 323 05 55

| Qualiservice Sàrl |
| --- |
| Kapellenstrasse 5 Case postale 7960 |
| CH-3001 Berne |
| Tel. (41-31) 385 36 90 |
| Telefaks: (41-31) 385 36 99 |

Qualiservice Sàrl

Kapellenstrasse 5 Case postale 7960

CH-3001 Berne

Tel. (41-31) 385 36 90

Telefaks: (41-31) 385 36 99

Maroko

| Minister for Agriculture, Rural Development, Water and Forests |
| --- |
| Quartier Administratif Place Abdallah Chefchouani BP 607 Rabat Morocco |
| Tel.: (212-37) 76 36 57/76 05 29 |
| Telefaks: (212-37) 76 33 78 |
| E-pošta: webmaster@madprm.gov.ma |

Minister for Agriculture, Rural Development, Water and Forests

Quartier Administratif Place Abdallah Chefchouani BP 607 Rabat Morocco

Tel.: (212-37) 76 36 57/76 05 29

Telefaks: (212-37) 76 33 78

E-pošta: webmaster@madprm.gov.ma

| Établissement Autonome de Contrôle et de Coordination des Exportations (EACCE) |
| --- |
| Angle Boulevard Mohamed Smiha et Rue Moulay Mohamed El Baâmrani |
| Casablanca Morocco |
| Tel.: (212-22) 30 51 04/30 51 73/30 50 91/30 51 95 |
| Telefaks: (212-22) 30 51 68 |
| E-pošta: eacce@eacce.org.ma |

Établissement Autonome de Contrôle et de Coordination des Exportations (EACCE)

Angle Boulevard Mohamed Smiha et Rue Moulay Mohamed El Baâmrani

Casablanca Morocco

Tel.: (212-22) 30 51 04/30 51 73/30 50 91/30 51 95

Telefaks: (212-22) 30 51 68

E-pošta: eacce@eacce.org.ma

Južna Afrika

| National Department of Agriculture DPHQ |
| --- |
| Private Bag X258 |
| Pretoria 0001 South Africa |
| Tel.: (27-12) 3196502 |
| Telefaks: (27-12) 3265606 |
| E-pošta: smph@nda.agric.za |

National Department of Agriculture DPHQ

Private Bag X258

Pretoria 0001 South Africa

Tel.: (27-12) 3196502

Telefaks: (27-12) 3265606

E-pošta: smph@nda.agric.za

| PPECB (Perishable Products Export Control Board) |
| --- |
| PO Box 15289 7500 Panorama, Parow South Africa |
| Tel.: (27-21) 9301134 |
| Telefaks: (27-21) 9306046 |
| E-pošta: ho@ppecb.com |

PPECB (Perishable Products Export Control Board)

PO Box 15289 7500 Panorama, Parow South Africa

Tel.: (27-21) 9301134

Telefaks: (27-21) 9306046

E-pošta: ho@ppecb.com

Izrael

| Ministry of Agriculture and Rural Development PPIS (Plant Protection and Inspection Service) |
| --- |
| PO box 78 Bet-Dagan 50250 Israel |
| Tel.: (972-3) 968 15 00 |
| Telefaks: (972-3) 368 15 07 |

Ministry of Agriculture and Rural Development PPIS (Plant Protection and Inspection Service)

PO box 78 Bet-Dagan 50250 Israel

Tel.: (972-3) 968 15 00

Telefaks: (972-3) 368 15 07

| Ministry of Agriculture and Rural Development PPIS (Plant Protection and Inspection Service) |
| --- |
| Fresh produce quality control service |
| PO box 78 Bet-Dagan 50250 Israel |
| Tel. (972-3) 968 15 20 |
| Telefaks: (972-3) 368 15 07 |

Ministry of Agriculture and Rural Development PPIS (Plant Protection and Inspection Service)

Fresh produce quality control service

PO box 78 Bet-Dagan 50250 Israel

Tel. (972-3) 968 15 20

Telefaks: (972-3) 368 15 07

Indija

| Agricultural Marketing Adviser Ministry of Agriculture, |
| --- |
| Govt. of India NH-IV, Faridabad India |
| Tel.: (91-129) 241 65 68, 241 57 10; (91-11) 23 01 34 45 |
| Telefaks: (91-129) 241 65 68; |
| (91-11) 23 01 34 45 |
| E-pošta: pkagarwall123@hotmail.com |

Agricultural Marketing Adviser Ministry of Agriculture,

Govt. of India NH-IV, Faridabad India

Tel.: (91-129) 241 65 68, 241 57 10; (91-11) 23 01 34 45

Telefaks: (91-129) 241 65 68;

(91-11) 23 01 34 45

E-pošta: pkagarwall123@hotmail.com

| Directorate of Marketing and Inspection (DMI) |
| --- |
| Department of Agriculture and Cooperation |
| Ministry of Agriculture, Govt. of India NH-IV, Faridabad India |
| Tel.: (91-129) 241 65 68, 241 57 10 |
| Telefaks: (91-129) 241 65 68 |
| E-pošta: dmifbd@agmark.nic.in |

Directorate of Marketing and Inspection (DMI)

Department of Agriculture and Cooperation

Ministry of Agriculture, Govt. of India NH-IV, Faridabad India

Tel.: (91-129) 241 65 68, 241 57 10

Telefaks: (91-129) 241 65 68

E-pošta: dmifbd@agmark.nic.in

Nova Zelandija

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| New Zealand Food Safety Authority |
| 68-86 Jervois Quay, PO Box 2835 |
| Wellington |
| New Zealand |
| Tel.: (64-4) 463 2500 |
| Telefaks: (64-4) 463 2675 |
| E-pošta: nzfsa.info@nzfsa.govt.nz |

Ministry of Agriculture and Forestry

New Zealand Food Safety Authority

68-86 Jervois Quay, PO Box 2835

Wellington

New Zealand

Tel.: (64-4) 463 2500

Telefaks: (64-4) 463 2675

E-pošta: nzfsa.info@nzfsa.govt.nz

| New Zealand Food Safety Authority |
| --- |
| 68-86 Jervois Quay, PO Box 2835 |
| Wellington |
| New Zealand |
| Tel.: (64-4) 463 2500 |
| Telefaks: (64-4) 463 2675 |
| E-pošta: nzfsa.info@nzfsa.govt.nz |

New Zealand Food Safety Authority

68-86 Jervois Quay, PO Box 2835

Wellington

New Zealand

Tel.: (64-4) 463 2500

Telefaks: (64-4) 463 2675

E-pošta: nzfsa.info@nzfsa.govt.nz

Senegal

| Ministère de l’Agriculture et de l’Hydraulique |
| --- |
| Direction de la protection des végétaux |
| bp 20054 Thiaroye Dakar, Senegal |
| Tel.: (221) 834 03 97 |
| Telefaks: (221) 834 28 54/834 42 90 |
| E-pošta: almhanne@hotmail.com |

Ministère de l’Agriculture et de l’Hydraulique

Direction de la protection des végétaux

bp 20054 Thiaroye Dakar, Senegal

Tel.: (221) 834 03 97

Telefaks: (221) 834 28 54/834 42 90

E-pošta: almhanne@hotmail.com

| Ministère de l’Agriculture et de l’Hydraulique |
| --- |
| Direction de la protection des végétaux |
| Bureau qualité de la Division Législation et Contrôle phytosanitaire |
| Tel.: (221) 834 03 97 |
| Telefaks: (221) 834 28 54 |
| E-pošta: | dpv1@sentoo.sn |
| almhanne@yahoo.fr |

Ministère de l’Agriculture et de l’Hydraulique

Direction de la protection des végétaux

Bureau qualité de la Division Législation et Contrôle phytosanitaire

Tel.: (221) 834 03 97

Telefaks: (221) 834 28 54

E-pošta:

dpv1@sentoo.sn

almhanne@yahoo.fr

Kenija

| Kenya Plant Health Inspectorate Service |
| --- |
| Kephis Managing Director |
| PO Box 49592-00100 |
| Nairobi |
| Tel.: (254-20) 88 25 84 |
| Telefaks: (254-20) 88 22 65 |
| E-pošta: kephis@nbnet.co.ke |

Kenya Plant Health Inspectorate Service

Kephis Managing Director

PO Box 49592-00100

Nairobi

Tel.: (254-20) 88 25 84

Telefaks: (254-20) 88 22 65

E-pošta: kephis@nbnet.co.ke

| Kenya Plant Health Inspectorate Service, Kephis |
| --- |
| PO Box 49592-00100 |
| Nairobi |
| Tel.: (254-20) 88 45 45/88 23 08/88 29 33 |
| Telefaks: (254-20) 88 22 45 |
| E-pošta: kephis@nbnet.co.ke |

Kenya Plant Health Inspectorate Service, Kephis

PO Box 49592-00100

Nairobi

Tel.: (254-20) 88 45 45/88 23 08/88 29 33

Telefaks: (254-20) 88 22 45

E-pošta: kephis@nbnet.co.ke

Turčija

| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| --- |
| General Director: Mr. Yavuz MOLLASALİHOĞLU |
| Head of the Department for Agriculture: Mrs. Çiğdem KILIÇKAYA |
| Naslov: İnönü Bulv. No: 36 Oda no: 2118 |
| 06510 Emek/Ankara |
| Tel.: (90-312) 212 58 99 |
| Telefaks: (90-312) 212 68 64, |
| (90-312) 205 09 18 |
| E-pošta: kilickayac@dtm.gov.tr |

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

General Director: Mr. Yavuz MOLLASALİHOĞLU

Head of the Department for Agriculture: Mrs. Çiğdem KILIÇKAYA

Naslov: İnönü Bulv. No: 36 Oda no: 2118

06510 Emek/Ankara

Tel.: (90-312) 212 58 99

Telefaks: (90-312) 212 68 64,

(90-312) 205 09 18

E-pošta: kilickayac@dtm.gov.tr

| Regional Directorate of Western Anatolia |
| --- |
| Regionalni direktor: Muzaffer ERTÜRK |
| Naslov: Gazi Bulv. No: 126 Kat: 1 35230 Basmane/İzmir |
| Tel.: (90-232) 483 40 26 |
| Telefaks: (90-232) 48 37 72 |
| E-pošta: izmirbolge@dtm.gov.tr |

Regional Directorate of Western Anatolia

Regionalni direktor: Muzaffer ERTÜRK

Naslov: Gazi Bulv. No: 126 Kat: 1 35230 Basmane/İzmir

Tel.: (90-232) 483 40 26

Telefaks: (90-232) 48 37 72

E-pošta: izmirbolge@dtm.gov.tr

| Regional Directorate of Southern Anatolia |
| --- |
| Regionalni direktor: Șükrü ÇALIȘKAN |
| Naslov: Çakmak Cad. Buğdaycı Apt. No: 27 Kat: 6/32 Mersin |
| Tel.: (90-324) 237 97 18 |
| Telefaks: (90-324) 237 19 59 |
| E-pošta: mersinbolge@dtm.gov.tr |

Regional Directorate of Southern Anatolia

Regionalni direktor: Șükrü ÇALIȘKAN

Naslov: Çakmak Cad. Buğdaycı Apt. No: 27 Kat: 6/32 Mersin

Tel.: (90-324) 237 97 18

Telefaks: (90-324) 237 19 59

E-pošta: mersinbolge@dtm.gov.tr

| Regional Directorate of Southeastern Anatolia |
| --- |
| Regionalni direktor: M. Zihni DOĞAN |
| Naslov: Yeni Valilik Binası Kat: 5 No: 555 27330 Gaziantep |
| Tel.: (90-342) 230 78 52 |
| Telefaks: (90-342) 221 21 44 |
| E-pošta: gaziantepbolge@dtm.gov.tr |

Regional Directorate of Southeastern Anatolia

Regionalni direktor: M. Zihni DOĞAN

Naslov: Yeni Valilik Binası Kat: 5 No: 555 27330 Gaziantep

Tel.: (90-342) 230 78 52

Telefaks: (90-342) 221 21 44

E-pošta: gaziantepbolge@dtm.gov.tr

| Regional Directorate of Marmara |
| --- |
| Regionalni direktor: Çağatay ÖZTÜRK |
| Naslov: Dıș Ticaret Kompleksi D Blok K-1-2 Çobançeșme Mevkii Sanayi Cad |
| Yenibosna – Bahçelievler/İstanbul |
| Tel.: (90-212) 454 08 20 |
| Telefaks: (90-212) 454 08 22 |
| E-pošta: istanbulbolge@dtm.gov.tr |

Regional Directorate of Marmara

Regionalni direktor: Çağatay ÖZTÜRK

Naslov: Dıș Ticaret Kompleksi D Blok K-1-2 Çobançeșme Mevkii Sanayi Cad

Yenibosna – Bahçelievler/İstanbul

Tel.: (90-212) 454 08 20

Telefaks: (90-212) 454 08 22

E-pošta: istanbulbolge@dtm.gov.tr

| Regional Directorate of Eastern Black Sea |
| --- |
| Regionalni direktor: Naci GENÇTÜRK |
| Naslov: Hükümet Konağı Üst Zemin Kat 61040 Trabzon |
| Tel.: (90-462) 230 19 82 |
| Telefaks: (90-462) 229 73 09 |
| E-pošta: izmirbolge@dtm.gov.tr |

Regional Directorate of Eastern Black Sea

Regionalni direktor: Naci GENÇTÜRK

Naslov: Hükümet Konağı Üst Zemin Kat 61040 Trabzon

Tel.: (90-462) 230 19 82

Telefaks: (90-462) 229 73 09

E-pošta: izmirbolge@dtm.gov.tr

| Regional Directorate of Central Anatolia |
| --- |
| Regionalni direktor: Caner SOLMAZ |
| Naslov: Mithatpașa Cad. No: 18/4 |
| Kızılay/Ankara |
| Tel.: (90-312) 430 61 08 |
| Telefaks: (90-312) 430 61 09 |
| E-pošta: ankarabolge@dtm.gov.tr |

Regional Directorate of Central Anatolia

Regionalni direktor: Caner SOLMAZ

Naslov: Mithatpașa Cad. No: 18/4

Kızılay/Ankara

Tel.: (90-312) 430 61 08

Telefaks: (90-312) 430 61 09

E-pošta: ankarabolge@dtm.gov.tr

DEL C:   VZORCI POTRDIL

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA V

POTRDILO O INDUSTRIJSKI UPORABI IZ ČLENA 19(2) ZA SVEŽE SADJE IN ZELENJAVO, ZA KATERA VELJAJO TRŽNI STANDARDI SKUPNOSTI

Image

---

PRILOGA VI

METODE INŠPEKCIJSKEGA NADZORA IZ ČLENA 20(1)

Opomba: naslednje metode inšpekcijskega nadzora temeljijo na določbah navodil za izvajanje obvladovanja kakovosti svežega sadja in zelenjave, ki ga je sprejela delovna skupina ZN/ECE (Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo) za standardizacijo pokvarljivih živil in razvoj kakovosti.

1.   OPREDELITVE

(a)   Preverjanje skladnosti

Preverjanje, ki ga opravi inšpektor v skladu s to uredbo, da bi preveril skladnost sadja in zelenjave s tržnimi standardi iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1182/2007.

Ta inšpekcijski nadzor vključuje:

| — | kadar je to primerno, inšpekcijski nadzor identitete in dokumentov: inšpekcijski nadzor dokumentov ali potrdil, ki so priloženi seriji in/ali evidencam iz tretje alinee drugega pododstavka člena 10(3) in iz člena 11(2)(d) te uredbe, ter inšpekcijski nadzor blaga in podatkov v teh dokumentih, da preverijo, ali se ujemajo, |
| --- | --- |

—

kadar je to primerno, inšpekcijski nadzor identitete in dokumentov: inšpekcijski nadzor dokumentov ali potrdil, ki so priloženi seriji in/ali evidencam iz tretje alinee drugega pododstavka člena 10(3) in iz člena 11(2)(d) te uredbe, ter inšpekcijski nadzor blaga in podatkov v teh dokumentih, da preverijo, ali se ujemajo,

| — | fizični pregled blaga v seriji z vzorčenjem, da bi zagotovili, da izpolnjuje vse pogoje, določene s tržnim standardom, vključno z določbami o predstavitvi in označevanju pakiranja in enote pakiranja. |
| --- | --- |

—

fizični pregled blaga v seriji z vzorčenjem, da bi zagotovili, da izpolnjuje vse pogoje, določene s tržnim standardom, vključno z določbami o predstavitvi in označevanju pakiranja in enote pakiranja.

(b)   Inšpektor

Oseba, ki jo odobri pristojni inšpekcijski organ, ki je ustrezno izobražena in usposobljena za izvajanje preverjanja skladnosti.

(c)   Pošiljka

Količina proizvoda, ki jo proda določen trgovec, ki obstaja ob pregledu in je določena v dokumentu. Pošiljka je lahko sestavljena iz ene ali več vrst proizvoda: lahko vsebuje eno ali več serij svežega sadja in zelenjave.

(d)   Serija

Količina proizvoda, ki ima ob pregledu na enem kraju enake značilnosti glede:

| — | pakirnice in/ali odpremnika, |
| --- | --- |

—

pakirnice in/ali odpremnika,

| — | države porekla, |
| --- | --- |

—

države porekla,

| — | narave proizvoda, |
| --- | --- |

—

narave proizvoda,

| — | razreda proizvoda, |
| --- | --- |

—

razreda proizvoda,

| — | velikosti (če je proizvod razvrščen po velikosti), |
| --- | --- |

—

velikosti (če je proizvod razvrščen po velikosti),

| — | vrste ali komercialnega tipa (v skladu z ustreznimi določbami standarda), |
| --- | --- |

—

vrste ali komercialnega tipa (v skladu z ustreznimi določbami standarda),

| — | vrste pakiranja in predstavitve. |
| --- | --- |

—

vrste pakiranja in predstavitve.

Vendar če med pregledom pošiljk ni mogoče razlikovati med različnimi serijami in/ali predstavitev posameznih serij ni mogoča, se lahko vse serije določene pošiljke obravnavajo kot ena serija, če so enake glede vrste proizvoda, odpremnika, države porekla, razreda in vrste ali komercialnega tipa, če je to predvideno s standardom.

(e)   Vzorčenje

Skupni vzorec, ki se začasno vzame iz serije med inšpekcijskim nadzorom preverjanja skladnosti.

(f)   Osnovni vzorec

Enota pakiranja, vzeta iz serije, ali v primeru proizvoda v razsutem stanju, količina, odvzeta iz mesta v seriji.

(g)   Skupni vzorec

Več reprezentativnih osnovnih vzorcev, vzetih iz serije, katerih količina je zadostna za oceno serije v zvezi z vsemi merili.

(h)   Sekundarni vzorec

V primeru orehov je sekundarni vzorec reprezentativna količina proizvoda, vzeta iz vsakega osnovnega vzorca v skupnem vzorcu, ki tehta med 300 g in 1 kg. Če je osnovni vzorec sestavljen iz pakiranih živil, je sekundarni vzorec ena enota pakiranja.

(i)   Sestavljen vzorec

V primeru orehov je sestavljen vzorec mešanica, ki tehta vsaj 3 kg vseh sekundarnih vzorcev v skupnem vzorcu. Orehi v sestavljenem vzorcu morajo biti enakomerno pomešani.

(j)   Zmanjšan vzorec

Reprezentativna količina proizvoda, vzeta iz skupnega vzorca, katere velikost je zadostna za oceno nekaterih posameznih meril.

V primeru orehov zmanjšan vzorec vključuje vsaj 100 orehov, vzetih iz sestavljenega vzorca. Iz skupnega vzorca se lahko vzame več zmanjšanih vzorcev.

(k)   Paketi

Posamezno pakirani del serije, vključno z vsebino. Pakiranje je zasnovano tako, da omogoča ravnanje in prevoz številnih prodajnih enot ali proizvodov v razsutem ali urejenem stanju, da bi preprečili škodo pri fizičnem ravnanju in prevozu. Zabojniki za cestni, železniški, ladijski ali zračni prevoz se ne štejejo kot paketi. V nekaterih primerih paket predstavlja prodajni paket.

(l)   Prodajni paketi

Posamezno pakirani del serije, vključno z vsebino. Pakiranje prodajnih paketov je zasnovano tako, da na točki prodaje predstavlja prodajno enoto končnemu uporabniku ali potrošniku. Med prodajnimi paketi je predpakiranje tako, da je živilo v pakiranje zaprto v celoti ali le delno, toda na tak način, da se vsebine ne da spreminjati brez odprtja ali spremembe pakiranja.

2.   IZVAJANJE PREVERJANJA SKLADNOSTI

(a)   Splošna opomba

Fizični pregled se opravi z oceno skupnih vzorcev, vzetih naključno iz različnih točk v seriji, ki se nadzira. Temelji na načelu domneve, da je serija usklajena s skupnim vzorcem.

(b)   Določitev serij in/ali splošni vtis pošiljke

Določitev serij se izvede na podlagi njihove označitve ali drugih meril, kot so podatki, določeni na podlagi Direktive Sveta 89/396/EGS (1). V primeru pošiljk, ki so sestavljene iz več serij, je potrebno, da dobi inšpektor splošen vtis o pošiljki na podlagi spremnih dokumentov ali izjav glede pošiljk. Nato določi, koliko so predstavljene serije v skladu s podatki v teh dokumentih.

Če se proizvod natovori na prevozno sredstvo ali je že bil natovorjen na tako sredstvo, se registracijska številka slednjega uporabi za določitev pošiljke.

(c)   Predstavitev proizvoda

Inšpektor se odloči, katere paketi se nadzirajo. Predstavitev opravi izvajalec ali njegov zastopnik. Postopek vključuje predstavitev skupnega vzorca.

Če se zahtevajo zmanjšani ali sekundarni vzorci, te iz skupnega vzorca določi inšpektor sam.

(d)   Fizični pregled

| — | Ocena pakiranja in predstavitve na podlagi osnovnih vzorcev:
  Pakiranje, vključno z uporabljenim materialom v enoti pakiranja, se testira glede ustreznosti in čistosti v skladu z določbami tržnih standardov. Če se dovolijo le nekatere vrste pakiranja, inšpektor pregleda, ali se te uporabljajo. |
| --- | --- |

—

Ocena pakiranja in predstavitve na podlagi osnovnih vzorcev:

Pakiranje, vključno z uporabljenim materialom v enoti pakiranja, se testira glede ustreznosti in čistosti v skladu z določbami tržnih standardov. Če se dovolijo le nekatere vrste pakiranja, inšpektor pregleda, ali se te uporabljajo.

| — | Preverjanje oznake na podlagi osnovnih vzorcev: najprej se ugotovi, ali je proizvod označen v skladu s tržnimi standardi. Med nadzorom se opravi pregled točnosti oznake in/ali obsega spremembe.
  Sadje in zelenjava, ki sta posebej zavita v plastiko, se ne štejeta za predpakirano živilo v smislu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/13/ES in ni nujno, da se označita v skladu s tržnimi standardi. V takih primerih se plastični ovoj lahko šteje za preprosto zaščito za lomljive proizvode. |
| --- | --- |

—

Preverjanje oznake na podlagi osnovnih vzorcev: najprej se ugotovi, ali je proizvod označen v skladu s tržnimi standardi. Med nadzorom se opravi pregled točnosti oznake in/ali obsega spremembe.

Sadje in zelenjava, ki sta posebej zavita v plastiko, se ne štejeta za predpakirano živilo v smislu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/13/ES in ni nujno, da se označita v skladu s tržnimi standardi. V takih primerih se plastični ovoj lahko šteje za preprosto zaščito za lomljive proizvode.

| — | Preverjanje skladnosti proizvoda z uporabo vzorčenja skupnega vzorca ali sestavljenega in/ali zmanjšanega vzorca: Inšpektor določi velikost skupnega vzorca na tak način, da lahko oceni serije. Naključno izbere pakete, ki se pregledajo, ali v primeru proizvoda v razsutem stanju točke serije, iz katerih se vzamejo posamezni vzorci.
  Poškodovani paketi se ne uporabijo kot del skupnega vzorca. Treba jih je izločiti in lahko se opravi, če je to potrebno, poseben pregled in poročilo. Skupni vzorec mora biti sestavljen iz naslednjih količin, kadar je pošiljka nezadovoljiva: |
| --- | --- |

—

Preverjanje skladnosti proizvoda z uporabo vzorčenja skupnega vzorca ali sestavljenega in/ali zmanjšanega vzorca: Inšpektor določi velikost skupnega vzorca na tak način, da lahko oceni serije. Naključno izbere pakete, ki se pregledajo, ali v primeru proizvoda v razsutem stanju točke serije, iz katerih se vzamejo posamezni vzorci.

Poškodovani paketi se ne uporabijo kot del skupnega vzorca. Treba jih je izločiti in lahko se opravi, če je to potrebno, poseben pregled in poročilo. Skupni vzorec mora biti sestavljen iz naslednjih količin, kadar je pošiljka nezadovoljiva:

Pakiran proizvod

| Število paketov v seriji | Število paketov, ki se vzamejo (osnovni vzorci) |
| --- | --- |
| Do 100 | 5 |
| Od 101 do 300 | 7 |
| Od 301 do 500 | 9 |
| Od 501 do 1 000 | 10 |
| Več kot 1 000 | 15 (najmanj) |

Število paketov v seriji

Število paketov, ki se vzamejo (osnovni vzorci)

Do 100

5

Od 101 do 300

7

Od 301 do 500

9

Od 501 do 1 000

10

Več kot 1 000

15 (najmanj)

Proizvod v razsutem stanju

| Količina serije v kg ali število svežnjev v seriji | Količina osnovnih vzorcev v kg ali število svežnjev |
| --- | --- |
| Do 200 | 10 |
| Od 201 do 500 | 20 |
| Od 501 do 1 000 | 30 |
| Od 1 001 do 5 000 | 60 |
| Več kot 5 000 | 100 (najmanj) |

Količina serije v kg ali število svežnjev v seriji

Količina osnovnih vzorcev v kg ali število svežnjev

Do 200

10

Od 201 do 500

20

Od 501 do 1 000

30

Od 1 001 do 5 000

60

Več kot 5 000

100 (najmanj)

V primeru razsutega sadja in zelenjave (nad 2 kg na enoto) se osnovni vzorci sestavijo iz vsaj petih enot. Za serije, ki imajo manj kot 5 enot pakiranja ali tehtajo manj kot 10 kg, se pregled opravi za celotno serijo.

Če inšpektor po pregledu ugotovi, da ne more sprejeti odločitve, lahko opravi še en pregled in izrazi skupni rezultat kot povprečje obeh pregledov.

Nekatera merila o stopnji razvoja in/ali zrelosti ali o prisotnosti ali odsotnosti notranjih pomanjkljivosti se lahko preverijo na podlagi zmanjšanih vzorcev; to se zlasti uporablja za nadzor, ki uniči tržno vrednost proizvoda. Velikost zmanjšanega vzorca se omeji na najmanjšo količino, ki je popolnoma nujna za oceno serije. Če se ugotovijo ali predvidevajo pomanjkljivosti, velikost zmanjšanega vzorca ne presega 10 odstotkov velikosti skupnega vzorca, ki je bil najprej vzet za pregled.

(e)   Nadzor proizvoda

Proizvod se mora pri nadzoru v celoti razpakirati; inšpektor lahko to opusti v primeru orehov ali če vrsta pakiranja in oblika predstavitve dopuščata pregled brez razpakiranja proizvoda. Pregledi izenačenosti, minimalnih zahtev, kakovostnih razredov in velikosti se opravijo na podlagi skupnega vzorca ali na podlagi sestavljenega vzorca v primeru orehov. Kadar se odkrijejo pomanjkljivosti, inšpektor z uporabo števila ali mase določi ustrezen odstotek proizvoda, ki ni usklajen s standardom.

Merila o stopnji razvoja in/ali zrelosti se lahko preverijo z instrumenti in metodami, ki so zaradi tega določene v tržnih standardih v skladu s sprejeto prakso.

(f)   Poročilo o rezultatih nadzora

Dokumenti iz člena 20 se izdajo, kadar je to primerno.

Če se odkrijejo pomanjkljivosti, je treba trgovca ali njegovega zastopnika pisno obvestiti o razlogih za pritožbo. Če je skladnost proizvoda s standardom mogoča s spremembo oznake, je treba trgovca ali njegovega zastopnika obvestiti o tem.

Če se v proizvodu najdejo pomanjkljivosti, se mora navesti odstotek, ki ni usklajen s standardom.

(g)   Zmanjševanje vrednosti zaradi preverjanja skladnosti

Po pregledu je skupni vzorec na voljo izvajalcu ali njegovemu zastopniku.

Inšpekcijski organ ni zavezan vrniti delov skupnega vzorca, ki so bili uničeni med pregledom.

---

(1)  UL L 186, 30.6.1989, str. 21.

---

PRILOGA VII

STRUKTURA IN VSEBINA NACIONALNE STRATEGIJE ZA TRAJNOSTNE OPERATIVNE PROGRAME IZ ČLENA 57(1)

1.   Trajanje nacionalne strategije

Navede država članica.

2.   Analiza stanja glede prednosti in slabosti ter možnosti za razvoj, izbrane strategije za izpolnitev možnosti in utemeljitev izbranih prednostnih nalog.

(Člen 12(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1182/2007)

2.1.   Analiza stanja

Opišite sedanje stanje sektorja sadja in zelenjave z uporabo kvantificiranih podatkov, poudarite prednosti in pomanjkljivosti, neskladja, potrebe, vrzeli in možnosti za razvoj na podlagi ustreznih temeljnih kazalnikov iz Priloge XIV in drugih ustreznih dodatnih kazalnikov. Opis zadeva vsaj:

| — | učinkovitost sektorja sadja in zelenjave, vključno s ključnimi gibanji: prednosti in pomanjkljivosti sektorja, vključno glede konkurenčnosti, in možnosti za razvoj organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

—

učinkovitost sektorja sadja in zelenjave, vključno s ključnimi gibanji: prednosti in pomanjkljivosti sektorja, vključno glede konkurenčnosti, in možnosti za razvoj organizacij proizvajalcev;

| — | okoljske vplive (učinki/pritiski in koristi) proizvodnje sadja in zelenjave, vključno s ključnimi gibanji. |
| --- | --- |

—

okoljske vplive (učinki/pritiski in koristi) proizvodnje sadja in zelenjave, vključno s ključnimi gibanji.

2.2.   Izbrana strategija za soočanje s prednostmi in pomanjkljivostmi

Opišite ključna področja, na katerih se pričakuje posredovanje, ki bo ustvarilo največjo dodano vrednost:

| — | pomembnost ciljev, določenih za operativne programe, in z njimi povezanih pričakovanih rezultatov in ciljev za opredeljene (prednostne) potrebe ter koliko se lahko dejansko uresničijo; |
| --- | --- |

—

pomembnost ciljev, določenih za operativne programe, in z njimi povezanih pričakovanih rezultatov in ciljev za opredeljene (prednostne) potrebe ter koliko se lahko dejansko uresničijo;

| — | notranja skladnost strategije in obstoj obojestransko učinkovitih interakcij ter odsotnost mogočih sporov in nasprotij med operativnimi cilji izbranih različnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

notranja skladnost strategije in obstoj obojestransko učinkovitih interakcij ter odsotnost mogočih sporov in nasprotij med operativnimi cilji izbranih različnih ukrepov;

| — | povezljivost in doslednost izbranih ukrepov ter drugih nacionalnih/regionalnih ukrepov, zlasti dejavnosti, ki jih podpirajo sredstva Evropske skupnosti, ter zlasti ukrepov za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

—

povezljivost in doslednost izbranih ukrepov ter drugih nacionalnih/regionalnih ukrepov, zlasti dejavnosti, ki jih podpirajo sredstva Evropske skupnosti, ter zlasti ukrepov za razvoj podeželja;

| — | pričakovani rezultati in vpliv na temeljni položaj ter njihov prispevek k ciljem Skupnosti. |
| --- | --- |

—

pričakovani rezultati in vpliv na temeljni položaj ter njihov prispevek k ciljem Skupnosti.

2.3.   Vpliv iz prejšnjih operativnih programov (kadar je primerno)

Opišite vpliv operativnih programov, ki so bili nedavno izvedeni, kadar je primerno. Predstavite povzetek rezultatov, ki so na voljo.

3.   Cilji operativnih programov in instrumentov, kazalniki uspešnosti

(Člen 12(2)(c) Uredbe (ES) št. 1182/2007)

Opišite izbrane ukrepe, ki so upravičeni do podpore (nepopoln seznam), in navedite, kakšni so zastavljeni cilji, preverljivi cilji in kazalniki, ki omogočajo napredek za doseganje teh ciljev, učinkovitosti in uspešnosti, ki jih je treba oceniti.

3.1.   Zahteve, ki se nanašajo na vse ukrepe ali več vrst ukrepov

Merila in upravna pravila, sprejeta za zagotavljanje, da nekateri ukrepi, ki so izbrani kot upravičeni do podpore, ne prejemajo podpore od drugih instrumentov skupne kmetijske politike in zlasti podpore za razvoj podeželja.

Učinkoviti zaščitni ukrepi na podlagi člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1182/2007 za zaščito okolja pred mogočimi večjimi pritiski zaradi naložb, ki se podpirajo v okviru operativnih programov sprejetih meril, ob izvajanju člena 12(1) navedene uredbe, za zagotavljanje, da se pri naložbah v posamezna gospodarstva, ki se podpirajo v okviru operativnih programov, spoštujejo cilji iz člena 174 Pogodbe in šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti.

3.2.   Posebne informacije, ki so nujne za vrste ukrepov (izpolni se le za izbrane vrste ukrepov)

Za predvidene ukrepe so nujne naslednje posebne informacije:

3.2.1.   Ukrepi za načrtovanje proizvodnje (nepopoln seznam)

3.2.1.1.   Pridobitev osnovnih sredstev:

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.1.2.   Drugi ukrepi

| — | opis vrst dejavnosti, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis vrst dejavnosti, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.2.   Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov (nepopoln seznam)

3.2.2.1.   Pridobitev osnovnih sredstev:

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.2.2.   Drugi ukrepi

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.3.   Ukrepi za izboljšanje trženja (nepopoln seznam)

3.2.3.1.   Pridobitev osnovnih sredstev:

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.3.2.   Druge vrste ukrepov, vključno s promocijskimi in komunikacijskimi dejavnostmi, razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz:

| — | opis vrst dejavnosti, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis vrst dejavnosti, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.4.   Raziskave in poskusna proizvodnja (nepopoln seznam)

3.2.4.1.   Pridobitev osnovnih sredstev:

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.4.2.   Druge vrste ukrepov

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.5.   Vrste ukrepov usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja (nepopoln seznam)

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore (vključno z vrstami usposabljanja in/ali področji, ki jih zajemajo storitve svetovanja), |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore (vključno z vrstami usposabljanja in/ali področji, ki jih zajemajo storitve svetovanja),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.6.   Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.7.   Okoljske vrste ukrepov (nepopoln seznam):

| — | dokaz, da so okoljski ukrepi, upravičeni do podpore, v skladu z zahtevami iz drugega pododstavka člena 9(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007, |
| --- | --- |

—

dokaz, da so okoljski ukrepi, upravičeni do podpore, v skladu z zahtevami iz drugega pododstavka člena 9(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007,

| — | dokaz, da je podpora za upravičene okoljske ukrepe v skladu z zahtevami iz četrtega pododstavka člena 9(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007. |
| --- | --- |

—

dokaz, da je podpora za upravičene okoljske ukrepe v skladu z zahtevami iz četrtega pododstavka člena 9(3) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

3.2.7.1.   Pridobitev osnovnih sredstev:

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | skupaj s podrobnostmi o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

skupaj s podrobnostmi o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.7.2.   Druge vrste ukrepov

| — | seznam okoljskih ukrepov, upravičenih do podpore; |
| --- | --- |

—

seznam okoljskih ukrepov, upravičenih do podpore;

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, vključno z opisom posebne obveznosti ali več obveznosti, ki jih vključujejo, ter utemeljitev teh obveznosti na podlagi njihovega pričakovanega učinka na okolje v zvezi z okoljskimi potrebami in prednostnimi nalogami; |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, vključno z opisom posebne obveznosti ali več obveznosti, ki jih vključujejo, ter utemeljitev teh obveznosti na podlagi njihovega pričakovanega učinka na okolje v zvezi z okoljskimi potrebami in prednostnimi nalogami;

| — | po potrebi znesek podpore; |
| --- | --- |

—

po potrebi znesek podpore;

| — | merila, sprejeta za izračun ravni podpore. |
| --- | --- |

—

merila, sprejeta za izračun ravni podpore.

3.2.8.   Druge vrste ukrepov (nepopoln seznam)

3.2.8.1.   Pridobitev osnovnih sredstev:

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.8.2.   Drugi ukrepi

| — | opis drugih vrst ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis drugih vrst ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

4.   Imenovanje pristojnih organov in odgovornih subjektov

Imenovanje nacionalnega organa, odgovornega za upravljanje, spremljanje in vrednotenje nacionalne strategije, imenovanje izvede država članica.

5.   Opis sistemov spremljanja in vrednotenja

Ti sistemi so oblikovani na podlagi skupnega seznama kazalnikov uspešnosti iz Priloge XIV. Če je ustrezno, nacionalna strategija določi dodatne kazalnike na podlagi nacionalnih in/ali regionalnih potreb, pogojev in ciljev, specifičnih za nacionalne operativne programe.

5.1.   Ocena operativnih programov in obveznosti poročanja organizacij proizvajalcev

(Člen 12(2)(d) in (e) Uredbe (ES) št. 1182/2007)

Opis zahtev glede spremljanja in vrednotenja in postopkov v zvezi z operativnimi programi, vključno z obveznostmi poročanja organizacij proizvajalcev.

5.2.   Spremljanje in vrednotenje nacionalne strategije

Opis zahtev spremljanja in vrednotenja in postopkov v zvezi z nacionalno strategijo.

---

PRILOGA VIII

SEZNAM DEJAVNOSTI IN IZDATKOV, KI NISO UPRAVIČENI V SKLADU Z OPERATIVNIMI PROGRAMI IZ ČLENA 61

| 1. | Splošni proizvodni stroški in zlasti: fitofarmacevtska sredstva, vključno z integriranimi kontrolnimi materiali, gnojili in drugimi surovinami, stroški pakiranja, stroški skladiščenja, tudi kot del novih postopkov, stroški embaliranja, stroški prevzema ali prevoza (notranji ali zunanji), tekoči obratovalni stroški (zlasti za električno energijo, gorivo in vzdrževanje), razen:






  — | posebnih stroškov ukrepov za izboljšanje kakovosti. V vseh primerih so neupravičeni stroški za (tudi potrjen) micelij, semena in netrajnice; |
| --- | --- | --- |

1.

Splošni proizvodni stroški in zlasti: fitofarmacevtska sredstva, vključno z integriranimi kontrolnimi materiali, gnojili in drugimi surovinami, stroški pakiranja, stroški skladiščenja, tudi kot del novih postopkov, stroški embaliranja, stroški prevzema ali prevoza (notranji ali zunanji), tekoči obratovalni stroški (zlasti za električno energijo, gorivo in vzdrževanje), razen:

—

posebnih stroškov ukrepov za izboljšanje kakovosti. V vseh primerih so neupravičeni stroški za (tudi potrjen) micelij, semena in netrajnice;

| — | posebnih stroškov za organska fitofarmacevtska sredstva (kot so feromoni in plenilci), ne glede na to, ali se uporabljajo pri ekološki, integrirani ali konvencionalni pridelavi; |
| --- | --- |

—

posebnih stroškov za organska fitofarmacevtska sredstva (kot so feromoni in plenilci), ne glede na to, ali se uporabljajo pri ekološki, integrirani ali konvencionalni pridelavi;

| — | posebnih stroškov za okoljske ukrepe, vključno s stroški okoljskega upravljanja embalaže. Okoljsko upravljanje embalaže se ustrezno utemelji, pri čemer se upoštevajo tudi merila iz Priloge II k Direktivi 94/62/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o embalaži in odpadni embalaži (UL L 365, 31.12.1994, str. 10); |
| --- | --- |

—

posebnih stroškov za okoljske ukrepe, vključno s stroški okoljskega upravljanja embalaže. Okoljsko upravljanje embalaže se ustrezno utemelji, pri čemer se upoštevajo tudi merila iz Priloge II k Direktivi 94/62/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o embalaži in odpadni embalaži (UL L 365, 31.12.1994, str. 10);

| — | posebnih stroškov organske, integrirane ali poskusne pridelave; Pristojni državni organ določi merila o izpolnjevanju pogojev za poskusno pridelavo ob upoštevanju tega, koliko nov je postopek ali zamisel in z njima povezano tveganje; |
| --- | --- |

—

posebnih stroškov organske, integrirane ali poskusne pridelave; Pristojni državni organ določi merila o izpolnjevanju pogojev za poskusno pridelavo ob upoštevanju tega, koliko nov je postopek ali zamisel in z njima povezano tveganje;

| — | posebnih stroškov za zagotavljanje spremljanja skladnosti s standardi iz naslova II te uredbe, pravili zdravstvenega varstva rastlin in najvišjo mejno vrednostjo ostankov. |
| --- | --- |

—

posebnih stroškov za zagotavljanje spremljanja skladnosti s standardi iz naslova II te uredbe, pravili zdravstvenega varstva rastlin in najvišjo mejno vrednostjo ostankov.

Posebni stroški pomenijo dodatne stroške, ki se izračunajo kot razlika med konvencionalnimi stroški in dejansko nastalimi stroški.

Države članice lahko za izračun dodatnih stroškov v primerjavi s konvencionalnimi stroški za vsako kategorijo navedenih upravičenih posebnih stroškov primerno utemeljeno določijo standardne pavšalne zneske.

| 2. | Upravni stroški in stroški dela, razen izdatkov v zvezi z izvajanjem operativnih skladov in programov, ki vključujejo:






  (a) | Režijske stroške, ki se nanašajo posebej na operativni sklad ali program, vključno s stroški upravljanja in dela, poročili in ocenjevalnimi študijami, ter stroške vodenja knjigovodstva za plačilo pavšalnega zneska, ki znaša 2 % odobrenih operativnih sredstev in do največ 180 000 EUR. Ta 2 % sta sestavljena iz 1 % pomoči Skupnosti in 1 % pomoči organizacij proizvajalcev.
  V primeru priznanega združenja organizacij proizvajalcev se lahko standardni pavšalni znesek pomnoži s številom organizacij proizvajalcev, včlanjenih v združenje, do največ 1 250 000 EUR.
  Države članice lahko omejijo financiranje glede na dejanske stroške, pri čemer morajo določiti upravičene stroške; |
| --- | --- | --- |

2.

Upravni stroški in stroški dela, razen izdatkov v zvezi z izvajanjem operativnih skladov in programov, ki vključujejo:

(a)

Režijske stroške, ki se nanašajo posebej na operativni sklad ali program, vključno s stroški upravljanja in dela, poročili in ocenjevalnimi študijami, ter stroške vodenja knjigovodstva za plačilo pavšalnega zneska, ki znaša 2 % odobrenih operativnih sredstev in do največ 180 000 EUR. Ta 2 % sta sestavljena iz 1 % pomoči Skupnosti in 1 % pomoči organizacij proizvajalcev.

V primeru priznanega združenja organizacij proizvajalcev se lahko standardni pavšalni znesek pomnoži s številom organizacij proizvajalcev, včlanjenih v združenje, do največ 1 250 000 EUR.

Države članice lahko omejijo financiranje glede na dejanske stroške, pri čemer morajo določiti upravičene stroške;

| (b) | Stroške dela (vključno s stroški, povezanimi s plačami, če jih mora nositi organizacija proizvajalcev), ki so posledica ukrepov:






  (i) | za izboljšanje ali ohranjanje visoke ravni kakovosti ali varstva okolja, |
| --- | --- | --- |

(b)

Stroške dela (vključno s stroški, povezanimi s plačami, če jih mora nositi organizacija proizvajalcev), ki so posledica ukrepov:

(i)

za izboljšanje ali ohranjanje visoke ravni kakovosti ali varstva okolja,

| (ii) | za izboljšanje ravni trženja. |
| --- | --- |

(ii)

za izboljšanje ravni trženja.

Izvajanje teh ukrepov vključuje zlasti sodelovanje usposobljenega osebja. V takšnih primerih organizacija proizvajalcev vključi svoje lastne zaposlene ali člane proizvajalce, pri čemer se dejansko opravljene delovne ure dokumentirajo.

Če želi država članica želi zagotoviti drugo možnost namesto omejevanja financiranja na dejanske stroške za vse navedene upravičene stroške dela, predhodno in na primerno utemeljen način določi standardne pavšalne zneske do največ 20 % odobrenega operativnega sklada. Ta odstotek se lahko poveča v primerno utemeljenih primerih.

Da bi lahko zahtevale navedene standardne pavšalne zneske, organizacije proizvajalcev predložijo državam članicam zadovoljive dokaze o izvajanju dejavnosti.

| (c) | Pravne in upravne stroške združevanja organizacij proizvajalcev ali njihovih prevzemov ter tudi pravne in upravne stroške v zvezi z ustanovitvijo nadnacionalnih organizacij proizvajalcev ali nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev; študije izvedljivosti in predloge, ki so jih za ta namen naročile organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

(c)

Pravne in upravne stroške združevanja organizacij proizvajalcev ali njihovih prevzemov ter tudi pravne in upravne stroške v zvezi z ustanovitvijo nadnacionalnih organizacij proizvajalcev ali nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev; študije izvedljivosti in predloge, ki so jih za ta namen naročile organizacije proizvajalcev.

| 3. | Dodatki k dohodkom ali cenam, razen dodatkov za preprečevanje in upravljanje kriz. |
| --- | --- |

3.

Dodatki k dohodkom ali cenam, razen dodatkov za preprečevanje in upravljanje kriz.

| 4. | Stroški zavarovanj, razen stroškov za preprečevanje in upravljanje kriz. |
| --- | --- |

4.

Stroški zavarovanj, razen stroškov za preprečevanje in upravljanje kriz.

| 5. | Vračilo posojil, najetih za dejavnosti, ki so bile opravljene pred začetkom izvajanja operativnega programa, razen tistih iz člena 75. |
| --- | --- |

5.

Vračilo posojil, najetih za dejavnosti, ki so bile opravljene pred začetkom izvajanja operativnega programa, razen tistih iz člena 75.

| 6. | Nakup zemljišča (katerega znesek presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri zadevni dejavnosti; v izjemnih in upravičenih primerih se lahko za dejavnosti, ki zadevajo ohranjanje okolja, določi višji odstotek), ki ni zazidljiv, razen če je nakup nujen za izvedbo naložbe, ki je vključena v operativni program. |
| --- | --- |

6.

Nakup zemljišča (katerega znesek presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri zadevni dejavnosti; v izjemnih in upravičenih primerih se lahko za dejavnosti, ki zadevajo ohranjanje okolja, določi višji odstotek), ki ni zazidljiv, razen če je nakup nujen za izvedbo naložbe, ki je vključena v operativni program.

| 7. | Stroški sejnin in programov usposabljanja, razen če so povezani z operativnim programom, vključno z dnevnicami, stroški prevoza in nastanitve (po potrebi na podlagi pavšalnega zneska). |
| --- | --- |

7.

Stroški sejnin in programov usposabljanja, razen če so povezani z operativnim programom, vključno z dnevnicami, stroški prevoza in nastanitve (po potrebi na podlagi pavšalnega zneska).

| 8. | Dejavnosti ali stroški, ki se nanašajo na količine, ki so jih proizvedli člani organizacije proizvajalcev zunaj Skupnosti. |
| --- | --- |

8.

Dejavnosti ali stroški, ki se nanašajo na količine, ki so jih proizvedli člani organizacije proizvajalcev zunaj Skupnosti.

| 9. | Dejavnosti, ki bi lahko izkrivile konkurenco v drugih gospodarskih dejavnostih organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

9.

Dejavnosti, ki bi lahko izkrivile konkurenco v drugih gospodarskih dejavnostih organizacije proizvajalcev.

| 10. | Rabljena oprema, ki je bila kupljena ob podpori Skupnosti ali nacionalni podpori v prejšnjih sedmih letih. |
| --- | --- |

10.

Rabljena oprema, ki je bila kupljena ob podpori Skupnosti ali nacionalni podpori v prejšnjih sedmih letih.

| 11. | Naložbe v prevozna sredstva, ki jih uporablja organizacija proizvajalcev pri trženju ali distribuciji, razen za dodatne zmogljivosti prevoznih sredstev, ki se nanašajo na prevoz v hladilnikih ali pod kontrolirano atmosfero. |
| --- | --- |

11.

Naložbe v prevozna sredstva, ki jih uporablja organizacija proizvajalcev pri trženju ali distribuciji, razen za dodatne zmogljivosti prevoznih sredstev, ki se nanašajo na prevoz v hladilnikih ali pod kontrolirano atmosfero.

| 12. | Najem, razen ko je po mnenju držav članic kot druga možnost nakupa zadovoljivo ekonomsko upravičen. |
| --- | --- |

12.

Najem, razen ko je po mnenju držav članic kot druga možnost nakupa zadovoljivo ekonomsko upravičen.

| 13. | Tekoči obratovalni stroški predmetov najema. |
| --- | --- |

13.

Tekoči obratovalni stroški predmetov najema.

| 14. | Izdatki v zvezi z zakupnimi pogodbami (davki, obresti, stroški zavarovanja itd.) in tekoči obratovalni stroški, razen samega zakupa v mejnih vrednostih neto tržne vrednosti predmeta, ter pod pogoji iz točke (b) prvega pododstavka člena 55(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 (1). |
| --- | --- |

14.

Izdatki v zvezi z zakupnimi pogodbami (davki, obresti, stroški zavarovanja itd.) in tekoči obratovalni stroški, razen samega zakupa v mejnih vrednostih neto tržne vrednosti predmeta, ter pod pogoji iz točke (b) prvega pododstavka člena 55(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 (1).

| 15. | Promocija posameznih trgovskih označb ali tistih, ki vsebujejo zemljepisne reference, razen






  — | blagovnih/trgovskih znamk organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev in odvisnih družb iz člena 52(7); |
| --- | --- | --- |

15.

Promocija posameznih trgovskih označb ali tistih, ki vsebujejo zemljepisne reference, razen

—

blagovnih/trgovskih znamk organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev in odvisnih družb iz člena 52(7);

| — | splošne promocije in pospeševanja oznak kakovosti. Zemljepisna imena so dovoljena le:






  (a) | če pomenijo zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (2), ali |
| --- | --- | --- |

—

splošne promocije in pospeševanja oznak kakovosti. Zemljepisna imena so dovoljena le:

(a)

če pomenijo zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (2), ali

| (b) | če so v vseh primerih, v katerih se določba iz točke (a) ne uporablja, ta zemljepisna imena drugotnega pomena za osnovno sporočilo. |
| --- | --- |

(b)

če so v vseh primerih, v katerih se določba iz točke (a) ne uporablja, ta zemljepisna imena drugotnega pomena za osnovno sporočilo.

Promocijsko gradivo se opremi s simbolom Evropske skupnosti (le v primeru vizualnih medijev) in vsebuje naslednjo legendo: „Akcija, financirana s pomočjo Evropske skupnosti“.

| 16. | Odstopanje pogodbenih del drugim podpogodbenikom ali zunanje izvajanje v zvezi z dejavnostmi ali izdatki, ki niso upravičeni, s tega seznama. |
| --- | --- |

16.

Odstopanje pogodbenih del drugim podpogodbenikom ali zunanje izvajanje v zvezi z dejavnostmi ali izdatki, ki niso upravičeni, s tega seznama.

| 17. | DDV, razen nepovratni DDV v skladu s členom 71(3)(a) Uredbe (ES) št. 1698/2005; |
| --- | --- |

17.

DDV, razen nepovratni DDV v skladu s členom 71(3)(a) Uredbe (ES) št. 1698/2005;

| 18. | Obresti za dolgove, razen če je prispevek v obliki, ki ni nepovratna pomoč. |
| --- | --- |

18.

Obresti za dolgove, razen če je prispevek v obliki, ki ni nepovratna pomoč.

| 19. | Nakup nepremičnin, ki so bile kupljene ob podpori Skupnosti ali nacionalni podpori v prejšnjih desetih letih. |
| --- | --- |

19.

Nakup nepremičnin, ki so bile kupljene ob podpori Skupnosti ali nacionalni podpori v prejšnjih desetih letih.

| 20. | Naložbe v delnice družb, če naložba pomeni finančno naložbo, razen naložb, ki neposredno prispevajo k uresničitvi ciljev operativnega programa. |
| --- | --- |

20.

Naložbe v delnice družb, če naložba pomeni finančno naložbo, razen naložb, ki neposredno prispevajo k uresničitvi ciljev operativnega programa.

| 21. | Nastali stroški pogodbenic razen organizacije proizvajalcev ali njenih članov. |
| --- | --- |

21.

Nastali stroški pogodbenic razen organizacije proizvajalcev ali njenih članov.

| 22. | Naložbe ali podobne vrste dejavnosti razen za gospodarstva organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, odvisno družbo iz člena 52(7) ali njene člane. |
| --- | --- |

22.

Naložbe ali podobne vrste dejavnosti razen za gospodarstva organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, odvisno družbo iz člena 52(7) ali njene člane.

| 23. | Postopki, ki jih organizacija proizvajalcev zunaj Skupnosti da v zunanje izvajanje. |
| --- | --- |

23.

Postopki, ki jih organizacija proizvajalcev zunaj Skupnosti da v zunanje izvajanje.

---

(1)  UL L 368, 23.12.2006, str. 15. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 434/2007 (UL L 104, 21.4.2007, str. 8).

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

PRILOGA IX

MINIMALNE ZAHTEVE ZA UMAKNJENE PROIZVODE IZ ČLENA 77(2)

| 1. | Proizvodi so:






  — | celi, |
| --- | --- | --- |

1.

Proizvodi so:

—

celi,

| — | zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, zaradi česar niso primerni za uživanje, se izločijo, |
| --- | --- |

—

zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, zaradi česar niso primerni za uživanje, se izločijo,

| — | čisti, praktično brez kakršne koli vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čisti, praktično brez kakršne koli vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev ali poškodb, ki jih povzročajo škodljivci, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev ali poškodb, ki jih povzročajo škodljivci,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

| 2. | Proizvodi morajo biti dovolj razviti in zreli, pri čemer se upošteva vrsta proizvoda. |
| --- | --- |

2.

Proizvodi morajo biti dovolj razviti in zreli, pri čemer se upošteva vrsta proizvoda.

| 3. | Proizvodi morajo biti značilni za sorto in/ali trgovinsko vrsto. |
| --- | --- |

3.

Proizvodi morajo biti značilni za sorto in/ali trgovinsko vrsto.

---

PRILOGA X

NAJVIŠJI ZNESKI PODPORE ZA PROIZVODE, UMAKNJENE S TRGA, IZ ČLENA 80(1)

| Proizvod | Najvišja podpora (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Cvetača | 10,52 |
| Paradižniki | 7,25 |
| Jabolka | 13,22 |
| Grozdje | 12,03 |
| Marelice | 21,26 |
| Nektarine | 19,56 |
| Breskve | 16,49 |
| Hruške | 12,59 |
| Jajčevci | 5,96 |
| Melone | 6,00 |
| Lubenice | 6,00 |
| Pomaranče | 21,00 |
| Mandarine | 19,50 |
| Klementine | 19,50 |
| Mandarine satsuma | 19,50 |
| Limone | 19,50 |

Proizvod

Najvišja podpora (EUR/100 kg)

Cvetača

10,52

Paradižniki

7,25

Jabolka

13,22

Grozdje

12,03

Marelice

21,26

Nektarine

19,56

Breskve

16,49

Hruške

12,59

Jajčevci

5,96

Melone

6,00

Lubenice

6,00

Pomaranče

21,00

Mandarine

19,50

Klementine

19,50

Mandarine satsuma

19,50

Limone

19,50

---

PRILOGA XI

STROŠKI PREVOZA ZA PROSTO RAZDELITEV IZ ČLENA 82(1)

| Razdalja med krajem umika in krajem dostave: | Stroški prevoza
  (EUR/tono) |
| --- | --- |
| Manj kot 25 km | 15,5 |
| Od 25 km do 200 km | 32,3 |
| Od 200 km do 350 km | 45,2 |
| Od 350 km do 500 km | 64,5 |
| Od 500 km do 750 km | 83,9 |
| 750 km ali več | 102 |

Razdalja med krajem umika in krajem dostave:

Stroški prevoza

(EUR/tono)

Manj kot 25 km

15,5

Od 25 km do 200 km

32,3

Od 200 km do 350 km

45,2

Od 350 km do 500 km

64,5

Od 500 km do 750 km

83,9

750 km ali več

102

Dodatek za prevoz zamrznjenih proizvodov: 7,7 EUR/tono.

---

PRILOGA XII

IZJAVA ZA PAKIRANJE PROIZVODOV ZA PROSTO RAZDELITEV IZ ČLENA 83(2)

| — | Продукт, предназначен за безплатна дистрибуция (Регламент (ЕO) No 1580/2007) |
| --- | --- |

—

Продукт, предназначен за безплатна дистрибуция (Регламент (ЕO) No 1580/2007)

| — | Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento (CE) no 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento (CE) no 1580/2007]

| — | Produkt určený k bezplatné distribuci [nařízení (ES) č. 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Produkt určený k bezplatné distribuci [nařízení (ES) č. 1580/2007]

| — | Produkt til gratis uddeling (forordning (EF) nr. 1580/2007) |
| --- | --- |

—

Produkt til gratis uddeling (forordning (EF) nr. 1580/2007)

| — | Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (Verordnung (EG) Nr. 1580/2007) |
| --- | --- |

—

Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (Verordnung (EG) Nr. 1580/2007)

| — | Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [määrus (EÜ) nr 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [määrus (EÜ) nr 1580/2007]

| — | Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1580/2007]

| — | Product for free distribution (Regulation (EC) No 1580/2007) |
| --- | --- |

—

Product for free distribution (Regulation (EC) No 1580/2007)

| — | Produit destiné à la distribution gratuite [règlement (CE) no 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Produit destiné à la distribution gratuite [règlement (CE) no 1580/2007]

| — | Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento (CE) n. 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento (CE) n. 1580/2007]

| — | Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Regula (EK) Nr. 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Regula (EK) Nr. 1580/2007]

| — | Produktas skirtas nemokamai distribucijai [Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Produktas skirtas nemokamai distribucijai [Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007]

| — | Térítésmentes terjesztésre szánt termék (1580/2007. sz. EK rendelet) |
| --- | --- |

—

Térítésmentes terjesztésre szánt termék (1580/2007. sz. EK rendelet)

| — | Prodott destinat għad-distribuzzjoni bla ħlas [Regolament (KE) nru. 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Prodott destinat għad-distribuzzjoni bla ħlas [Regolament (KE) nru. 1580/2007]

| — | Voor gratis uitreiking bestemd product (Verordening (EG) nr. 1580/2007) |
| --- | --- |

—

Voor gratis uitreiking bestemd product (Verordening (EG) nr. 1580/2007)

| — | Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [rozporzadzenie (WE) nr 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [rozporzadzenie (WE) nr 1580/2007]

| — | Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento (CE) n.o 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento (CE) n.o 1580/2007]

| — | Produs destinat distribuției gratuite [Regulamentul (CE) nr. 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Produs destinat distribuției gratuite [Regulamentul (CE) nr. 1580/2007]

| — | Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [nariadenie (ES) č. 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [nariadenie (ES) č. 1580/2007]

| — | Proizvod, namenjen za prosto razdelitev [Uredba (ES) št. 1580/2007] |
| --- | --- |

—

Proizvod, namenjen za prosto razdelitev [Uredba (ES) št. 1580/2007]

| — | Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (asetus (EY) N:o 1580/2007) |
| --- | --- |

—

Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (asetus (EY) N:o 1580/2007)

| — | Produkt för gratisutdelning (förordning (EG) nr 1580/2007) |
| --- | --- |

—

Produkt för gratisutdelning (förordning (EG) nr 1580/2007)

---

PRILOGA XIII

PODATKI, KI MORAJO BITI VKLJUČENI V LETNO POROČILO DRŽAV ČLANIC, KOT DOLOČA ČLEN 99(3)

Vsi podatki zadevajo leto, o katerem se poroča. Vključujejo podatke o izdatkih, plačanih po koncu leta, o katerem se poroča. Zajemajo podatke o opravljenih pregledih in uporabljenih sankcijah v zadevnem letu, vključno s pregledi in sankcijami, opravljenimi ali uporabljenimi po tem letu. Podatki (ki se med letom spreminjajo) veljajo dne 31. decembra leta, o katerem se poroča.

DEL A –   PODATKI ZA UPRAVLJANJE TRGA

| 1. | Upravne informacije






  (a) | Nacionalna zakonodaja, sprejeta za izvajanje naslovov III in IV Uredbe (ES) št. 1182/2007. |
| --- | --- | --- |

1.

Upravne informacije

(a)

Nacionalna zakonodaja, sprejeta za izvajanje naslovov III in IV Uredbe (ES) št. 1182/2007.

| (b) | Kontaktna točka držav članic za obveščanje. |
| --- | --- |

(b)

Kontaktna točka držav članic za obveščanje.

| (c) | Informacije o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev:






  — | številčna oznaka; |
| --- | --- | --- |

(c)

Informacije o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev:

—

številčna oznaka;

| — | ime in kontaktni podatki; |
| --- | --- |

—

ime in kontaktni podatki;

| — | datum priznanja (predhodnega priznanja pri skupinah proizvajalcev); |
| --- | --- |

—

datum priznanja (predhodnega priznanja pri skupinah proizvajalcev);

| — | vse vključene pravne osebe ali jasno opredeljeni deli pravnih oseb in vse vključene odvisne družbe; |
| --- | --- |

—

vse vključene pravne osebe ali jasno opredeljeni deli pravnih oseb in vse vključene odvisne družbe;

| — | število članov (porazdeljeno med proizvajalce in člane, ki niso proizvajalci); spremembe članstva med letom; |
| --- | --- |

—

število članov (porazdeljeno med proizvajalce in člane, ki niso proizvajalci); spremembe članstva med letom;

| — | seznam proizvodov in opis prodanih končnih proizvodov; |
| --- | --- |

—

seznam proizvodov in opis prodanih končnih proizvodov;

| — | spremembe v strukturi med letom, zlasti: na novo priznani ali ustanovljeni organi, odvzem ali zadržanje priznanj, sovpadanje z datumi teh dogodkov. |
| --- | --- |

—

spremembe v strukturi med letom, zlasti: na novo priznani ali ustanovljeni organi, odvzem ali zadržanje priznanj, sovpadanje z datumi teh dogodkov.

| (d) | Informacije o medsektorskih organizacijah:






  — | ime organizacije in kontaktni podatki; |
| --- | --- | --- |

(d)

Informacije o medsektorskih organizacijah:

—

ime organizacije in kontaktni podatki;

| — | datum priznanja; |
| --- | --- |

—

datum priznanja;

| — | seznam proizvodov. |
| --- | --- |

—

seznam proizvodov.

| 2. | Informacije o izdatkih






  (a) | Organizacije proizvajalcev. Finančni podatki upravičenca (organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev):






  — | operativni sklad: skupni znesek, prispevki Skupnosti, držav članic (nacionalna pomoč) ter organizacije proizvajalcev in njenih članov; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Informacije o izdatkih

(a)

Organizacije proizvajalcev. Finančni podatki upravičenca (organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev):

—

operativni sklad: skupni znesek, prispevki Skupnosti, držav članic (nacionalna pomoč) ter organizacije proizvajalcev in njenih članov;

| — | opis ravni finančne pomoči Skupnosti v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1182/2007; |
| --- | --- |

—

opis ravni finančne pomoči Skupnosti v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1182/2007;

| — | finančni podatki operativnega programa, razdeljeni glede na organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

—

finančni podatki operativnega programa, razdeljeni glede na organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev;

| — | vrednost tržne proizvodnje. Celotna in porazdeljena na različne pravne subjekte, sestavljene iz organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

—

vrednost tržne proizvodnje. Celotna in porazdeljena na različne pravne subjekte, sestavljene iz organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev;

| — | izdatki operativnega programa, razdeljeni po ukrepih in vrstah dejavnosti, izbranih za podporo; |
| --- | --- |

—

izdatki operativnega programa, razdeljeni po ukrepih in vrstah dejavnosti, izbranih za podporo;

| — | informacije o količini umaknjenih proizvodov, razdeljene glede na proizvode in mesece; |
| --- | --- |

—

informacije o količini umaknjenih proizvodov, razdeljene glede na proizvode in mesece;

| — | seznam odobrenih organov za namene člena 10(4)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1182/2007. |
| --- | --- |

—

seznam odobrenih organov za namene člena 10(4)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1182/2007.

| (b) | Skupine proizvajalcev. Finančni podatki upravičenca:






  — | skupni znesek, prispevki Skupnosti, držav članic ter skupine proizvajalcev in njenih članov; |
| --- | --- | --- |

(b)

Skupine proizvajalcev. Finančni podatki upravičenca:

—

skupni znesek, prispevki Skupnosti, držav članic ter skupine proizvajalcev in njenih članov;

| — | opis finančne podpore Skupnosti v skladu s členom 7(5) Uredbe (ES) št. 1182/2007 in prispevka države članice, ki kaže vmesni seštevek za skupine proizvajalcev v prvem, drugem, tretjem, četrtem in petem letu prehodnega obdobja; |
| --- | --- |

—

opis finančne podpore Skupnosti v skladu s členom 7(5) Uredbe (ES) št. 1182/2007 in prispevka države članice, ki kaže vmesni seštevek za skupine proizvajalcev v prvem, drugem, tretjem, četrtem in petem letu prehodnega obdobja;

| — | izdatki za naložbe, potrebne za pridobitev priznanja v skladu s členom 7(3)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007, razdeljeni glede na prispevek Skupnosti, države članice in skupine proizvajalcev; |
| --- | --- |

—

izdatki za naložbe, potrebne za pridobitev priznanja v skladu s členom 7(3)(b) Uredbe (ES) št. 1182/2007, razdeljeni glede na prispevek Skupnosti, države članice in skupine proizvajalcev;

| — | vrednost tržne proizvodnje z vmesnim seštevkom za skupine proizvajalcev v prvem, drugem, tretjem, četrtem in petem letu prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

—

vrednost tržne proizvodnje z vmesnim seštevkom za skupine proizvajalcev v prvem, drugem, tretjem, četrtem in petem letu prehodnega obdobja.

| 3. | Informacije o izvajanju nacionalne strategije:






  — | kratek opis napredka pri izvajanju vsakega operativnega programa, razdeljen glede na različne vrste ukrepov iz člena 21(1)(f). Opis temelji na finančnih ter splošnih kazalnikih dosežkov in rezultatov ter povzema informacije iz letnih poročil o napredku, ki jih predložijo organizacije proizvajalcev v zvezi z operativnimi programi; |
| --- | --- | --- |

3.

Informacije o izvajanju nacionalne strategije:

—

kratek opis napredka pri izvajanju vsakega operativnega programa, razdeljen glede na različne vrste ukrepov iz člena 21(1)(f). Opis temelji na finančnih ter splošnih kazalnikih dosežkov in rezultatov ter povzema informacije iz letnih poročil o napredku, ki jih predložijo organizacije proizvajalcev v zvezi z operativnimi programi;

| — | če država članica uporablja drugi pododstavek člena 43(c) Uredbe (ES) št. 1182/2007, se zadevna državna pomoč opiše; |
| --- | --- |

—

če država članica uporablja drugi pododstavek člena 43(c) Uredbe (ES) št. 1182/2007, se zadevna državna pomoč opiše;

| — | povzetek rezultatov vmesnih vrednotenj operativnih programov, kot jih posredujejo organizacije proizvajalcev, vključno s kakovostnimi ocenami rezultatov in vpliva okoljskih ukrepov, namenjenih za preprečevanje erozije tal, zmanjšanje uporabe in/ali boljše upravljanje fitofarmacevtskih sredstev, varstvo življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti ali ohranjanje pokrajine, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

—

povzetek rezultatov vmesnih vrednotenj operativnih programov, kot jih posredujejo organizacije proizvajalcev, vključno s kakovostnimi ocenami rezultatov in vpliva okoljskih ukrepov, namenjenih za preprečevanje erozije tal, zmanjšanje uporabe in/ali boljše upravljanje fitofarmacevtskih sredstev, varstvo življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti ali ohranjanje pokrajine, kadar je to primerno;

| — | povzetek glavnih težav, ki so se pojavile pri izvajanju nacionalne strategije in njenem upravljanju ter katerem koli sprejetem ukrepu, kadar je ustrezno, vključno z označbo, ali je bila nacionalna strategija posodobljena, in razlogom za posodobitev. Izvod posodobljene strategije se priloži letnemu poročilu; |
| --- | --- |

—

povzetek glavnih težav, ki so se pojavile pri izvajanju nacionalne strategije in njenem upravljanju ter katerem koli sprejetem ukrepu, kadar je ustrezno, vključno z označbo, ali je bila nacionalna strategija posodobljena, in razlogom za posodobitev. Izvod posodobljene strategije se priloži letnemu poročilu;

| — | povzetek analiz, opravljenih v skladu s drugim pododstavkom člena 112(1). |
| --- | --- |

—

povzetek analiz, opravljenih v skladu s drugim pododstavkom člena 112(1).

Letno poročilo 2012 vključuje tudi ocenjevalno poročilo za leto 2012 iz člena 128(4).

| 4. | Seznam odobrenih prvih predelovalcev in zbiralcev, razdeljen glede na proizvod, za države članice, ki uporabljajo prehodne ureditve iz člena 68(b) ali člena 143(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1782/2003: |
| --- | --- |

4.

Seznam odobrenih prvih predelovalcev in zbiralcev, razdeljen glede na proizvod, za države članice, ki uporabljajo prehodne ureditve iz člena 68(b) ali člena 143(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1782/2003:

DEL B –   INFORMACIJE ZA POTRDITEV OBRAČUNA

| 5. | Informacije o pregledih in sankcijah:






  — | pregledi, ki jih izvaja država članica: podatki o obiskanih organih in datumi obiskov; |
| --- | --- | --- |

5.

Informacije o pregledih in sankcijah:

—

pregledi, ki jih izvaja država članica: podatki o obiskanih organih in datumi obiskov;

| — | pogostost pregledov; |
| --- | --- |

—

pogostost pregledov;

| — | rezultati pregledov; |
| --- | --- |

—

rezultati pregledov;

| — | uporabljene sankcije. |
| --- | --- |

—

uporabljene sankcije.

---

PRILOGA XIV

SEZNAM ENOTNIH KAZALNIKOV USPEŠNOSTI IZ ČLENA 126(3)

Sistem enotnih kazalnikov uspešnosti v zvezi z ukrepi, ki so jih sprejele organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in njihovi člani v okviru operativnega programa, ne zajema nujno vseh dejavnikov, ki lahko vplivajo na dosežke, rezultate in vpliv operativnega programa. V tem okviru je treba podatke, ki jih zagotavljajo kazalniki uspešnosti, razlagati v smislu količinskih in kakovostnih podatkov, ki so povezani z drugimi ključnimi dejavniki, ki prispevajo k uspehu ali neuspehu izvajanja programa.

1.   ENOTNI KAZALNIKI V ZVEZI S FINANČNIM IZVAJANJEM (KAZALNIKI VLOŽKA) (LETNI)

| Ukrep | Vrsta ukrepa | Kazalniki vložka (letni) |
| --- | --- | --- |
| Ukrepi za načrtovanje proizvodnje | a) | Nakup osnovnih sredstev |

Ukrep

Vrsta ukrepa

Kazalniki vložka (letni)

Ukrepi za načrtovanje proizvodnje

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Izdatki (EUR)

Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Izdatki (EUR)

Ukrepi za izboljšanje trženja

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Promocijske in komunikacijske dejavnosti (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) |
| --- | --- |

c)

Promocijske in komunikacijske dejavnosti (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz)

| d) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

d)

Drugi ukrepi

Izdatki (EUR)

Raziskave in poskusna proizvodnja

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Izdatki (EUR)

Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja

Na podlagi glavnega vprašanja:

| a) | Ekološka pridelava |
| --- | --- |

a)

Ekološka pridelava

| b) | Integrirana pridelava ali celostno zatiranje škodljivcev |
| --- | --- |

b)

Integrirana pridelava ali celostno zatiranje škodljivcev

| c) | Druga okoljska vprašanja |
| --- | --- |

c)

Druga okoljska vprašanja

| d) | Kakovost proizvodov, vključno z ostanki in sledljivostjo pesticidov |
| --- | --- |

d)

Kakovost proizvodov, vključno z ostanki in sledljivostjo pesticidov

| e) | Druga vprašanja |
| --- | --- |

e)

Druga vprašanja

Izdatki (EUR)

Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

| a) | umik s trga; |
| --- | --- |

a)

umik s trga;

| b) | zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

b)

zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave;

| c) | promocijske in komunikacijske dejavnosti; |
| --- | --- |

c)

promocijske in komunikacijske dejavnosti;

| d) | ukrepi usposabljanja; |
| --- | --- |

d)

ukrepi usposabljanja;

| e) | zavarovanje pridelka; |
| --- | --- |

e)

zavarovanje pridelka;

| f) | podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov. |
| --- | --- |

f)

podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov.

Izdatki (EUR)

Okoljski ukrepi

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Drugi ukrepi






  (1) | Proizvodnja






  i) | Ekološka pridelava |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

(1)

Proizvodnja

i)

Ekološka pridelava

| ii) | Integrirana pridelava |
| --- | --- |

ii)

Integrirana pridelava

| iii) | Boljša uporaba in/ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode |
| --- | --- |

iii)

Boljša uporaba in/ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode

| iv) | Ukrepi za ohranjanje prsti (npr. delovno intenzivne tehnologije za preprečevanje/zmanjševanje erozije tal, travne suše, kmetijstvo ohranjanja, pokrivanje s slamo) |
| --- | --- |

iv)

Ukrepi za ohranjanje prsti (npr. delovno intenzivne tehnologije za preprečevanje/zmanjševanje erozije tal, travne suše, kmetijstvo ohranjanja, pokrivanje s slamo)

| v) | Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje življenjskega prostora, ki spodbuja biološko raznovrstnost (npr. mokrišča), ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti (npr. kamniti zidovi, terase, majhni gozdovi) |
| --- | --- |

v)

Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje življenjskega prostora, ki spodbuja biološko raznovrstnost (npr. mokrišča), ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti (npr. kamniti zidovi, terase, majhni gozdovi)

| vi) | Ukrepi za varčevanje z energijo |
| --- | --- |

vi)

Ukrepi za varčevanje z energijo

| vii) | Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z odpadki |
| --- | --- |

vii)

Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z odpadki

| viii) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

viii)

Drugi ukrepi

| (2) | Prevoz |
| --- | --- |

(2)

Prevoz

| (3) | Trženje |
| --- | --- |

(3)

Trženje

Izdatki (EUR)

Drugi ukrepi

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Izdatki (EUR)

2.   ENOTNI KAZALNIKI DOSEŽKOV (LETNI)

| Ukrep | Vrsta ukrepa | Kazalniki dosežkov (letni) |
| --- | --- | --- |
| Ukrepi za načrtovanje proizvodnje | a) | Nakup osnovnih sredstev |

Ukrep

Vrsta ukrepa

Kazalniki dosežkov (letni)

Ukrepi za načrtovanje proizvodnje

a)

Nakup osnovnih sredstev

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

Skupna vrednost naložb (EUR) (2)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Število sprejetih ukrepov

Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

Skupna vrednost naložb (EUR) (2)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Število sprejetih ukrepov

Ukrepi za izboljšanje trženja

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

Skupna vrednost naložb (EUR) (2)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

| c) | Promocijske in komunikacijske dejavnosti (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) |
| --- | --- |

c)

Promocijske in komunikacijske dejavnosti (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz)

Število sprejetih ukrepov (3)

| d) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

d)

Drugi ukrepi

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Število sprejetih ukrepov

Raziskave in poskusna proizvodnja

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

Skupna vrednost naložb (EUR)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Število sprejetih ukrepov

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (4)

Število zadevnih hektarov (5)

Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja

Na podlagi glavnega vprašanja:

| a) | Ekološka pridelava |
| --- | --- |

a)

Ekološka pridelava

| b) | Integrirana pridelava ali celostno zatiranje škodljivcev |
| --- | --- |

b)

Integrirana pridelava ali celostno zatiranje škodljivcev

| c) | Druga okoljska vprašanja |
| --- | --- |

c)

Druga okoljska vprašanja

| d) | Sledljivost |
| --- | --- |

d)

Sledljivost

| e) | Kakovost proizvodov, vključno z ostanki pesticidov |
| --- | --- |

e)

Kakovost proizvodov, vključno z ostanki pesticidov

| f) | Druga vprašanja |
| --- | --- |

f)

Druga vprašanja

Število sprejetih ukrepov (6)
   (7)

Število dni usposabljanja udeležencev

Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

| a) | umik s trga |
| --- | --- |

a)

umik s trga

| b) | zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave |
| --- | --- |

b)

zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave

| c) | promocijske in komunikacijske dejavnosti |
| --- | --- |

c)

promocijske in komunikacijske dejavnosti

| d) | ukrepi usposabljanja |
| --- | --- |

d)

ukrepi usposabljanja

| e) | zavarovanje pridelka |
| --- | --- |

e)

zavarovanje pridelka

| f) | podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov |
| --- | --- |

f)

podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov

Število sprejetih ukrepov (3)
   (6)
   (8)
   (9)

Okoljski ukrepi

| a) | Nakup osnovnih sredstev (10) |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev (10)

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

Skupna vrednost naložb (EUR)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom (11) |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom (11)

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

| c) | Drugi ukrepi






  (1) | Proizvodnja






  i) | Ekološka pridelava |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

(1)

Proizvodnja

i)

Ekološka pridelava

| ii) | Integrirana pridelava |
| --- | --- |

ii)

Integrirana pridelava

| iii) | Boljša uporaba in/ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode |
| --- | --- |

iii)

Boljša uporaba in/ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode

| iv) | Ukrepi za ohranjanje prsti (npr. delovno intenzivne tehnologije za preprečevanje/zmanjševanje erozije tal, travne suše, kmetijstvo ohranjanja, pokrivanje s slamo) |
| --- | --- |

iv)

Ukrepi za ohranjanje prsti (npr. delovno intenzivne tehnologije za preprečevanje/zmanjševanje erozije tal, travne suše, kmetijstvo ohranjanja, pokrivanje s slamo)

| v) | Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje življenjskega prostora, ki spodbuja biološko raznovrstnost (npr. mokrišča), ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti (npr. kamniti zidovi, terase, majhni gozdovi) |
| --- | --- |

v)

Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje življenjskega prostora, ki spodbuja biološko raznovrstnost (npr. mokrišča), ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti (npr. kamniti zidovi, terase, majhni gozdovi)

| vi) | Ukrepi za varčevanje z energijo |
| --- | --- |

vi)

Ukrepi za varčevanje z energijo

| vii) | Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z odpadki |
| --- | --- |

vii)

Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z odpadki

| viii) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

viii)

Drugi ukrepi

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Število sprejetih ukrepov

Število zadevnih hektarov

| (2) | Prevoz |
| --- | --- |

(2)

Prevoz

| (3) | Trženje |
| --- | --- |

(3)

Trženje

Število sprejetih ukrepov

Drugi ukrepi

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

Skupna vrednost naložb (EUR) (2)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (1)

Število sprejetih ukrepov

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Število sprejetih ukrepov

3.   ENOTNI KAZALNIKI REZULTATOV

Opomba: Kazalniki rezultatov se sporočijo, ko se rezultati presodijo.

| Ukrep | Kazalniki rezultatov (meritev) |
| --- | --- |
| Ukrepi za načrtovanje proizvodnje | Sprememba obsega tržne proizvodnje (tone)
  Sprememba vrednosti skupne tržne proizvodnje (EUR/kg) |
| Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov | Sprememba obsega tržne proizvodnje, ki izpolnjuje zahteve posebne „sheme kakovosti“ (tone) (12)

  Sprememba vrednosti skupne tržne proizvodnje (EUR/kg)
  Ocenjen vpliv na proizvodne stroške (EUR/kg) |
| Ukrepi za izboljšanje trženja | Sprememba obsega tržne proizvodnje (tone)
  Sprememba vrednosti skupne tržne proizvodnje (EUR/kg) |
| Raziskave in poskusna proizvodnja | Število novih tehnik, procesov in/ali proizvodov, sprejetih od začetka operativnega programa |
| Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja | Število ljudi, ki so zaključili celoten program/dejavnost usposabljanja
  Število gospodarstev, ki uporabljajo svetovalne storitve |
| Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz | |
| a) | umik s trga |

Ukrep

Kazalniki rezultatov (meritev)

Ukrepi za načrtovanje proizvodnje

Sprememba obsega tržne proizvodnje (tone)

Sprememba vrednosti skupne tržne proizvodnje (EUR/kg)

Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov

Sprememba obsega tržne proizvodnje, ki izpolnjuje zahteve posebne „sheme kakovosti“ (tone) (12)

Sprememba vrednosti skupne tržne proizvodnje (EUR/kg)

Ocenjen vpliv na proizvodne stroške (EUR/kg)

Ukrepi za izboljšanje trženja

Sprememba obsega tržne proizvodnje (tone)

Sprememba vrednosti skupne tržne proizvodnje (EUR/kg)

Raziskave in poskusna proizvodnja

Število novih tehnik, procesov in/ali proizvodov, sprejetih od začetka operativnega programa

Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja

Število ljudi, ki so zaključili celoten program/dejavnost usposabljanja

Število gospodarstev, ki uporabljajo svetovalne storitve

Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

a)

umik s trga

Celotna količina s trga umaknjene proizvodnje (tone)

| b) | zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave |
| --- | --- |

b)

zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave

Celotna površina, na kateri se izvaja zeleno obiranje ali opustitev spravila (ha)

| c) | promocija in komunikacija |
| --- | --- |

c)

promocija in komunikacija

Ocenjena sprememba obsega tržne proizvodnje za proizvode, vključene v promocijske/komunikacijske dejavnosti (tone)

| d) | ukrepi usposabljanja |
| --- | --- |

d)

ukrepi usposabljanja

Število ljudi, ki so zaključili celoten program/dejavnost usposabljanja

| e) | zavarovanje pridelka |
| --- | --- |

e)

zavarovanje pridelka

Skupna vrednost zavarovanega tveganja (EUR)

| f) | podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov |
| --- | --- |

f)

podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov

Skupna vrednost ustanovljenih vzajemnih skladov (EUR)

Okoljski ukrepi

| a) | Nakup osnovnih sredstev (13) |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev (13)

Ocenjena sprememba letne porabe mineralnih gnojil/hektar glede na vrsto gnojila (N in P2O3) (tone)

Ocenjena sprememba skupne rabe vode/hektar (m3/ha)

Ocenjena sprememba letne porabe energije glede na vrsto energetskega vira ali goriva (litri/m3/Kwh na tono tržne proizvodnje)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom (14) |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom (14)

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

| (1) | Proizvodnja |
| --- | --- |

(1)

Proizvodnja

Ocenjena sprememba letne količine nastalih odpadkov (tone na tono tržne proizvodnje)

Ocenjena sprememba letne uporabe embalaže (tone na tono tržne proizvodnje)

| (2) | Prevoz |
| --- | --- |

(2)

Prevoz

Sprememba letne porabe energije glede na vrsto energetskega vira ali goriva (litri/m3/Kwh na tono tržne proizvodnje)

| (3) | Trženje |
| --- | --- |

(3)

Trženje

Ocenjena sprememba letne količine nastalih odpadkov (tone na tono tržne proizvodnje)

Ocenjena sprememba letne uporabe embalaže (tone na tono tržne proizvodnje)

Drugi ukrepi

Sprememba obsega tržne proizvodnje (tone)

Sprememba vrednosti celotne tržne proizvodnje (EUR/kg)

Ocenjen vpliv na proizvodne stroške (EUR/kg)

Opombe: sklic za spremembe so razmere na začetku programa.

4.   ENOTNI KAZALNIKI VPLIVA

Opomba: Kazalnike vpliva se sporoči, ko se vplivi presodijo.

| Ukrep | Splošni cilji | Kazalniki vpliva (meritev) |
| --- | --- | --- |
| Ukrepi za načrtovanje proizvodnje | Izboljšanje konkurenčnosti
  Poudarjanje prednosti članstva v organizaciji proizvajalcev | Ocenjena sprememba vrednosti tržne proizvodnje (EUR)
  Sprememba skupnega števila proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani (15) zadevne OP/ZOP (število)
  Sprememba celotne površine za proizvodnjo sadja in zelenjave, ki jo obdelujejo člani zadevne OP/ZOP (ha) |
| Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov |
| Ukrepi za izboljšanje trženja |
| Raziskave in poskusna proizvodnja |
| Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja |
| Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz |
| Okoljski ukrepi | Ohranjanje in varstvo okolja: | |
| — | prst |

Ukrep

Splošni cilji

Kazalniki vpliva (meritev)

Ukrepi za načrtovanje proizvodnje

Izboljšanje konkurenčnosti

Poudarjanje prednosti članstva v organizaciji proizvajalcev

Ocenjena sprememba vrednosti tržne proizvodnje (EUR)

Sprememba skupnega števila proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani (15) zadevne OP/ZOP (število)

Sprememba celotne površine za proizvodnjo sadja in zelenjave, ki jo obdelujejo člani zadevne OP/ZOP (ha)

Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov

Ukrepi za izboljšanje trženja

Raziskave in poskusna proizvodnja

Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja

Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

Okoljski ukrepi

Ohranjanje in varstvo okolja:

—

prst

Ni podatkov

| — | kakovost vode |
| --- | --- |

—

kakovost vode

Ocenjena sprememba skupne porabe mineralnih gnojil/hektar glede na vrsto gnojila (N in P2O3) (tone)

| — | trajnostna raba vodnih virov |
| --- | --- |

—

trajnostna raba vodnih virov

Ocenjena sprememba skupne rabe vode (m3
  )

| — | življenjski prostor in biološka raznovrstnost |
| --- | --- |

—

življenjski prostor in biološka raznovrstnost

Ni podatkov

| — | pokrajina |
| --- | --- |

—

pokrajina

Ni podatkov

| — | ublažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

—

ublažitev podnebnih sprememb

Ocenjena sprememba skupne porabe energije glede na vrsto energetskega vira ali goriva (litri/m3/Kwh)

| — | zmanjšanje količine odpadkov |
| --- | --- |

—

zmanjšanje količine odpadkov

Ocenjena sprememba celotne količine nastalih odpadkov (tone)

Ocenjena sprememba uporabe embalaže (tone)

Drugi ukrepi

Izboljšanje konkurenčnosti

Poudarjanje prednosti članstva v organizaciji proizvajalcev

Ocenjena sprememba vrednosti tržne proizvodnje (EUR)

Sprememba skupnega števila proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani (15) zadevne OP/ZOP (število)

Sprememba celotne površine za proizvodnjo sadja in zelenjave, ki jo obdelujejo člani zadevne OP/ZOP (ha)

Opombe: sklic za spremembe so razmere na začetku programa.

5.   ENOTNI TEMELJNI KAZALNIKI

Opomba: Temeljni kazalniki se uporabljajo pri analizi razmer na začetku programskega obdobja. Nekateri enotni temeljni kazalniki so pomembni le za posamezne operativne programe na ravni organizacij proizvajalcev (npr. obseg proizvodnje, tržene po manj kot 80 % povprečne cene, ki jo prejme OP/ZOP). Drugi enotni temeljni kazalniki so prav tako pomembni za nacionalne strategije na ravni držav članic (npr. vrednost tržne proizvodnje).

Kot splošno pravilo velja, da se temeljni kazalniki izračunajo kot triletno povprečje. Če podatki niso na voljo, jih je treba izračunati vsaj s podatki, ki veljajo za eno leto.

| Cilji | Temeljni kazalniki glede na cilje |
| --- | --- |
| Kazalnik | Opredelitev (in meritev) |
| Splošni cilji |
| Izboljšanje konkurenčnosti | Vrednost tržne proizvodnje | Vrednost tržne proizvodnje organizacije proizvajalca (OP)/združenja OP (ZOP) (EUR) |
| Poudarjanje prednosti članstva v organizaciji proizvajalcev | Število proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani zadevne OP/ZOP | Število proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani (16) OP/ZOP |
| Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave članov zadevne OP/ZOP | Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, ki jo obdelujejo člani OP/ZOP (ha) |
| Ohranjanje in varstvo okolja | Ni podatkov | |
| Posebni cilji |
| Spodbujanje koncentracije ponudbe | Obseg tržne proizvodnje | Skupen obseg tržne proizvodnje (tone) |
| Spodbujanje dajanja na trg proizvodov, ki so jih pridelali člani |
| Zagotavljanje, da se proizvodnja usklajuje s povpraševanjem glede kakovosti in količine | Obseg tržne proizvodnje, ki izpolnjuje zahteve glede posebne „sheme kakovosti“ (17), glede glavne vrste zadevnih „shem kakovosti“ (tone) |
| Optimiziranje proizvodnih stroškov | Ni podatkov | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | Povprečna vrednost enote tržne proizvodnje | Vrednost tržne proizvodnje/obseg tržne proizvodnje (EUR/kg) |
| Stabilizacija cen proizvajalcev | Nihanje tržnih cen | Obseg proizvodnje, tržene po manj kot 80 % povprečne cene, ki jo prejme OP/ZOP (tone) (18) |
| Spodbujanje znanja in izboljšanje človeškega potenciala | Število ljudi, ki sodelujejo pri usposabljanju | Število ljudi, ki so zaključili program/dejavnost usposabljanja v zadnjih treh letih (število) |
| Število gospodarstev, ki uporabljajo svetovalne storitve | Število gospodarstev, članov OP/ZOP, ki uporabljajo svetovalne storitve (število) |
| Razvijanje tehnične in gospodarske učinkovitosti ter spodbujanje inovativnosti | Ni podatkov | |
| Posebni cilji na področju varstva okolja |
| Prispevanje k varstvu tal | Površina, na kateri obstaja nevarnost erozije tal in na kateri se izvajajo protierozijski ukrepi | Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri obstaja nevarnost erozije tal (19) in na kateri se izvajajo protierozijski ukrepi (ha) |
| Prispevanje k ohranjanju in izboljšanju kakovosti vode | Površina, na kateri se izvaja zmanjšana uporaba/boljše upravljanje gnojil | Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri se izvaja zmanjšana uporaba ali boljše upravljanje gnojil (ha) |
| Prispevanje k trajnostni rabi vodnih virov | Površina, na kateri se izvajajo ukrepi za varčevanje z vodo | Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri se izvajajo ukrepi za varčevanje z vodo (ha) |
| Prispevanje k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti | Ekološka pridelava | Površina za ekološko pridelavo sadja in/ali zelenjave (ha) |
| Integrirana pridelava | Površina za integrirano pridelavo sadja in/ali zelenjave (ha) |
| Druge dejavnosti, ki prispevajo k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti | Površina, na kateri se izvajajo druge dejavnosti, ki prispevajo k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti (ha) |
| Prispevanje k ohranjanju pokrajine | Ni podatkov | |
| Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb – proizvodnja | Ogrevanje tople grede – energetska učinkovitost | Ocenjena letna poraba energije za ogrevanje tople grede glede na vrsto energetskih virov (tone/litri/m3/Kwh na tono tržne proizvodnje) |
| Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb – prevoz
  Prispevanje k ohranjanju in izboljšanju kakovosti zraka – prevoz | Prevoz – energetska učinkovitost | Ocenjena letna poraba energije za ogrevanje tople grede glede na vrsto energetskih virov (20) (tone/litri/m3/Kwh na tono tržne proizvodnje) |
| Zmanjšanje obsega nastalih odpadkov | Ni podatkov | |
| Opombe: OP pomeni organizacija pridelovalcev; ZOP pomeni združenje organizacij proizvajalcev; KZU pomeni kmetijsko zemljišče v uporabi. |

Cilji

Temeljni kazalniki glede na cilje

Kazalnik

Opredelitev (in meritev)

Splošni cilji

Izboljšanje konkurenčnosti

Vrednost tržne proizvodnje

Vrednost tržne proizvodnje organizacije proizvajalca (OP)/združenja OP (ZOP) (EUR)

Poudarjanje prednosti članstva v organizaciji proizvajalcev

Število proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani zadevne OP/ZOP

Število proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani (16) OP/ZOP

Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave članov zadevne OP/ZOP

Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, ki jo obdelujejo člani OP/ZOP (ha)

Ohranjanje in varstvo okolja

Ni podatkov

Posebni cilji

Spodbujanje koncentracije ponudbe

Obseg tržne proizvodnje

Skupen obseg tržne proizvodnje (tone)

Spodbujanje dajanja na trg proizvodov, ki so jih pridelali člani

Zagotavljanje, da se proizvodnja usklajuje s povpraševanjem glede kakovosti in količine

Obseg tržne proizvodnje, ki izpolnjuje zahteve glede posebne „sheme kakovosti“ (17), glede glavne vrste zadevnih „shem kakovosti“ (tone)

Optimiziranje proizvodnih stroškov

Ni podatkov

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Povprečna vrednost enote tržne proizvodnje

Vrednost tržne proizvodnje/obseg tržne proizvodnje (EUR/kg)

Stabilizacija cen proizvajalcev

Nihanje tržnih cen

Obseg proizvodnje, tržene po manj kot 80 % povprečne cene, ki jo prejme OP/ZOP (tone) (18)

Spodbujanje znanja in izboljšanje človeškega potenciala

Število ljudi, ki sodelujejo pri usposabljanju

Število ljudi, ki so zaključili program/dejavnost usposabljanja v zadnjih treh letih (število)

Število gospodarstev, ki uporabljajo svetovalne storitve

Število gospodarstev, članov OP/ZOP, ki uporabljajo svetovalne storitve (število)

Razvijanje tehnične in gospodarske učinkovitosti ter spodbujanje inovativnosti

Ni podatkov

Posebni cilji na področju varstva okolja

Prispevanje k varstvu tal

Površina, na kateri obstaja nevarnost erozije tal in na kateri se izvajajo protierozijski ukrepi

Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri obstaja nevarnost erozije tal (19) in na kateri se izvajajo protierozijski ukrepi (ha)

Prispevanje k ohranjanju in izboljšanju kakovosti vode

Površina, na kateri se izvaja zmanjšana uporaba/boljše upravljanje gnojil

Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri se izvaja zmanjšana uporaba ali boljše upravljanje gnojil (ha)

Prispevanje k trajnostni rabi vodnih virov

Površina, na kateri se izvajajo ukrepi za varčevanje z vodo

Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri se izvajajo ukrepi za varčevanje z vodo (ha)

Prispevanje k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti

Ekološka pridelava

Površina za ekološko pridelavo sadja in/ali zelenjave (ha)

Integrirana pridelava

Površina za integrirano pridelavo sadja in/ali zelenjave (ha)

Druge dejavnosti, ki prispevajo k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti

Površina, na kateri se izvajajo druge dejavnosti, ki prispevajo k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti (ha)

Prispevanje k ohranjanju pokrajine

Ni podatkov

Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb – proizvodnja

Ogrevanje tople grede – energetska učinkovitost

Ocenjena letna poraba energije za ogrevanje tople grede glede na vrsto energetskih virov (tone/litri/m3/Kwh na tono tržne proizvodnje)

Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb – prevoz

Prispevanje k ohranjanju in izboljšanju kakovosti zraka – prevoz

Prevoz – energetska učinkovitost

Ocenjena letna poraba energije za ogrevanje tople grede glede na vrsto energetskih virov (20) (tone/litri/m3/Kwh na tono tržne proizvodnje)

Zmanjšanje obsega nastalih odpadkov

Ni podatkov

Opombe: OP pomeni organizacija pridelovalcev; ZOP pomeni združenje organizacij proizvajalcev; KZU pomeni kmetijsko zemljišče v uporabi.

---

(1)  Le v primerih, kadar se pridobitev osnovnih sredstev izvaja na posameznih gospodarstvih članov organizacije proizvajalcev.

(2)  Vloži se le za leto, v katerem se naložba opravi.

(3)  Vsak dan promocijske kampanje se šteje kot en ukrep.

(4)  Le v primerih ukrepov, ki se nanašajo na poskusno proizvodnjo na površinah, ki pripadajo gospodarstvom članov.

(5)  Le v primerih ukrepov, ki se nanašajo na poskusno proizvodnjo na površinah, ki pripadajo gospodarstvom članov in/ali organizaciji proizvajalcev.

(6)  Vsako usposabljanje se šteje kot en ukrep, ne glede na njegovo vsebino in število dni usposabljanja udeležencev.

(7)  Vsaka dejavnost, namenjena spodbujanju dostopa članov OP do svetovalnih storitev, se šteje kot en ukrep, ne glede na vir svetovanja (tj. prek svetovalnih storitev, ki jih razvije OP, ali zunanjih storitev), vprašanje, ki ga zadeva nasvet, in število gospodarstev, ki uporabljajo zadevni nasvet.

(8)  Umik istega proizvoda s trga v različnih obdobjih leta in umik različnih proizvodov s trga se štejeta kot različna ukrepa. Vsak umik določenega proizvoda s trga se šteje kot en ukrep.

(9)  Zeleno obiranje in opustitev spravila različnih pridelkov se štejeta kot različna ukrepa.

(10)  Vključno z neproduktivnimi naložbami, povezanimi z uresničevanjem obveznosti, sprejetih v okviru okoljskih ukrepov.

(11)  Vključno z drugimi oblikami pridobitve osnovnih sredstev, povezanimi z uresničevanjem obveznosti, sprejetih v okviru okoljskih ukrepov.

(12)  Zahteve glede kakovosti so sestavljene iz veliko podrobnih obveznosti v zvezi z metodami pridobivanja: (a) upoštevanje teh obveznosti preveri neodvisen inšpekcijski organ in (b) te obveznosti ustvarijo končni proizvod, katerega kakovost (i) znatno presega običajne tržne standarde v zvezi z javnim zdravjem in varstvom rastlin ali okoljske standarde ter (ii) se odziva na sedanje in prihodnje tržne priložnosti. Predlaga se, da glavne vrste „shem kakovosti“ zajemajo: (a) potrjeno ekološko pridelavo; (b) zaščitene geografske označbe in označbe porekla, (c) potrjeno integrirano pridelavo, (d) potrjene zasebne sheme kakovosti proizvodov.

(13)  Vključno z neproduktivnimi naložbami, povezanimi z uresničevanjem obveznosti, sprejetih v okviru okoljskih ukrepov.

(14)  Vključno z drugimi oblikami pridobitve osnovnih sredstev, povezanimi z uresničevanjem obveznosti, sprejetih v okviru okoljskih ukrepov.

(15)  Dejavni člani so člani, ki dostavljajo proizvode OP/ZOP.

(16)  Dejavni člani so člani, ki dostavljajo proizvode OP/ZOP.

(17)  Zahteve glede kakovosti so sestavljene iz veliko podrobnih obveznosti v zvezi z metodami pridobivanja: (a) upoštevanje teh obveznosti preveri neodvisen inšpekcijski organ in (b) te obveznosti ustvarijo končni proizvod, katerega kakovost (i) znatno presega običajne tržne standarde v zvezi z javnim zdravjem in varstvom rastlin ali okoljske standarde ter (ii) se odziva na sedanje in prihodnje tržne priložnosti. Glavne vrste „shem kakovosti“ zajemajo: (a) potrjeno ekološko pridelavo; (b) zaščitene geografske označbe in označbe porekla, (c) potrjeno integrirano pridelavo, (d) potrjene zasebne sheme kakovosti proizvodov.

(18)  Izračuna se za posamezno leto in za glavne proizvode (v smislu vrednosti tržne proizvodnje).

(19)  „Nevarnost erozije tal“ pomeni kakršno koli strmo površino z več kot 10-odstotnim nagibom ne glede na to, ali se na njej izvajajo protierozijski ukrepi ali ne (npr. talna odeja, kolobarjenje itd.).

Kadar so na voljo ustrezne informacije, lahko države članice namesto tega uporabljajo naslednjo opredelitev: „Nevarnost erozije tal“ pomeni vsako površino z predvideno izgubo prsti, ki presega stopnjo naravnega nastajanja prsti, ne glede na to, ali se na njej izvajajo protierozijski ukrepi ali ne (npr. talna odeja, kolobarjenje itd.).

(20)  Notranji prevoz se nanaša na prevoz proizvodov z gospodarstev članov za dostavo OP/ZOP.

---

PRILOGA XV

SISTEM VHODNIH CEN IZ ODDELKA 1 POGLAVJA II NASLOVA IV

Brez poseganja v pravila za interpretacijo kombinirane nomenklature je treba poimenovanje proizvodov razumeti zgolj okvirno. Področje uporabe režimov iz tega oddelka 1 poglavja II naslova IV je za namene te priloge določeno s področjem uporabe oznak KN, kot obstajajo med sprejetjem zadnje spremembe te uredbe. Kadar se pred oznako KN pojavi „ex“, je področje uporabe dodatnih dajatev določeno s področjem uporabe oznake KN in poimenovanjem proizvodov ter ustreznim obdobjem uporabe.

DEL A

| Oznake KN | Opis | Obdobje uporabe |
| --- | --- | --- |
| ex 0702 00 00 | Paradižniki | Od 1. januarja do 31. decembra |
| ex 0707 00 05 | Kumarice (1) | Od 1. januarja do 31. decembra |
| ex 0709 90 80 | Artičoke | Od 1. novembra do 30. junija |
| 0709 90 70 | Bučke | Od 1. januarja do 31. decembra |
| ex 0805 10 20 | Sladke pomaranče, sveže | Od 1. decembra do 31. maja |
| ex 0805 20 10 | Klementine | Od 1. novembra do konca februarja |
| ex 0805 20 30
  ex 0805 20 50
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 | Mandarine (vključno s tangerinkami in mandarinami satusma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov | Od 1. novembra do konca februarja |
| ex 0805 50 10 | Limone (Citrus limon, Citrus limonum) | Od 1. junija do 31. maja |
| ex 0806 10 10 | Namizno grozdje | Od 21. julija do 20. novembra |
| ex 0808 10 80 | Jabolka | Od 1. julija do 30. junija |
| ex 0808 20 50 | Hruške | Od 1. julija do 30. aprila |
| ex 0809 10 00 | Marelice | Od 1. junija do 31. julija |
| ex 0809 20 95 | Češnje, razen višenj | Od 21. maja do 10. avgusta |
| ex 0809 30 10
  ex 0809 30 90 | Breskve, vključno z nektarinami | Od 11. junija do 30. septembra |
| ex 0809 40 05 | Slive | Od 11. junija do 30. septembra |

Oznake KN

Opis

Obdobje uporabe

ex 0702 00 00

Paradižniki

Od 1. januarja do 31. decembra

ex 0707 00 05

Kumarice (1)

Od 1. januarja do 31. decembra

ex 0709 90 80

Artičoke

Od 1. novembra do 30. junija

0709 90 70

Bučke

Od 1. januarja do 31. decembra

ex 0805 10 20

Sladke pomaranče, sveže

Od 1. decembra do 31. maja

ex 0805 20 10

Klementine

Od 1. novembra do konca februarja

ex 0805 20 30

ex 0805 20 50

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

Mandarine (vključno s tangerinkami in mandarinami satusma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov

Od 1. novembra do konca februarja

ex 0805 50 10

Limone (Citrus limon, Citrus limonum)

Od 1. junija do 31. maja

ex 0806 10 10

Namizno grozdje

Od 21. julija do 20. novembra

ex 0808 10 80

Jabolka

Od 1. julija do 30. junija

ex 0808 20 50

Hruške

Od 1. julija do 30. aprila

ex 0809 10 00

Marelice

Od 1. junija do 31. julija

ex 0809 20 95

Češnje, razen višenj

Od 21. maja do 10. avgusta

ex 0809 30 10

ex 0809 30 90

Breskve, vključno z nektarinami

Od 11. junija do 30. septembra

ex 0809 40 05

Slive

Od 11. junija do 30. septembra

DEL B

| Oznake KN | Opis | Obdobje uporabe |
| --- | --- | --- |
| ex 0707 00 05 | Kumarice za predelavo | Od 1. maja do 31. oktobra |
| ex 0809 20 05 | Višnje (Prunus cerasus) | Od 21. maja do 10. avgusta |

Oznake KN

Opis

Obdobje uporabe

ex 0707 00 05

Kumarice za predelavo

Od 1. maja do 31. oktobra

ex 0809 20 05

Višnje (Prunus cerasus)

Od 21. maja do 10. avgusta

---

(1)  Razen kumaric iz dela B te priloge.

---

PRILOGA XVI

REPREZENTATIVNI TRGI IZ ČLENA 137

| Država(-e) članica(-e) | Reprezentativni trgi |
| --- | --- |
| Belgija in Luksemburg | Bruselj |
| Bolgarija | Sofija |
| Češka republika | Praga |
| Danska | København |
| Nemčija | Hamburg, München, Frankfurt, Köln, Berlin |
| Estonija | Talin |
| Irska | Dublin |
| Grčija | Atene, Solun |
| Španija | Madrid, Barcelona, Sevilla, Bilbao, Zaragoza, Valencia |
| Francija | Pariz-Rungis, Marseille, Rouen, Dieppe, Perpignan, Nantes, Bordeaux, Lyon, Toulouse, |
| Italija | Milano |
| Ciper | Nikozija |
| Latvija | Riga |
| Litva | Vilna |
| Madžarska | Budimpešta |
| Malta | Attard |
| Nizozemska | Rotterdam |
| Avstrija | Dunaj-Inzersdorf |
| Poljska | Ozarów Mazowiecki-Bronisze, Poznan |
| Portugalska | Lizbona, Porto |
| Romunija | Bukarešta, Constanza |
| Slovenija | Ljubljana |
| Slovaška | Bratislava |
| Finska | Helsinki |
| Švedska | Helsingborg, Stockholm |
| Združeno kraljestvo | London |

Država(-e) članica(-e)

Reprezentativni trgi

Belgija in Luksemburg

Bruselj

Bolgarija

Sofija

Češka republika

Praga

Danska

København

Nemčija

Hamburg, München, Frankfurt, Köln, Berlin

Estonija

Talin

Irska

Dublin

Grčija

Atene, Solun

Španija

Madrid, Barcelona, Sevilla, Bilbao, Zaragoza, Valencia

Francija

Pariz-Rungis, Marseille, Rouen, Dieppe, Perpignan, Nantes, Bordeaux, Lyon, Toulouse,

Italija

Milano

Ciper

Nikozija

Latvija

Riga

Litva

Vilna

Madžarska

Budimpešta

Malta

Attard

Nizozemska

Rotterdam

Avstrija

Dunaj-Inzersdorf

Poljska

Ozarów Mazowiecki-Bronisze, Poznan

Portugalska

Lizbona, Porto

Romunija

Bukarešta, Constanza

Slovenija

Ljubljana

Slovaška

Bratislava

Finska

Helsinki

Švedska

Helsingborg, Stockholm

Združeno kraljestvo

London

---

PRILOGA XVII

DODATNE UVOZNE DAJATVE: NASLOV IV, POGLAVJE II, ODDELEK 2

Brez poseganja v pravila za interpretacijo kombinirane nomenklature je treba poimenovanje proizvodov razumeti zgolj okvirno. Področje uporabe dodatnih dajatev za namene te priloge je določeno s področjem uporabe oznak KN, kot obstajajo med sprejetjem te uredbe.

| Serijska št. | Oznaka KN | Opis | Sprožitveno obdobje | Sprožitvena raven
  (tone) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Paradižniki | Od 1. oktobra do 31. maja | 325 606 |
| 78.0020 | Od 1. junija do 30. septembra | 25 103 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Kumarice | Od 1. maja do 31. oktobra | 101 736 |
| 78.0075 | Od 1. novembra do 30. aprila | 61 547 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artičoke | Od 1. novembra do 30. junija | 19 799 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Bučke | Od 1. januarja do 31. decembra | 117 360 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Pomaranče | Od 1. decembra do 31. maja | 454 253 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementine | Od 1. novembra do konca februarja | 606 155 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarine (vključno s tangerinkami in mandarinami satsuma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov | Od 1. novembra do konca februarja | 104 626 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Limone | Od 1. junija do 31. decembra | 326 861 |
| 78.0160 | Od 1. januarja do 31. maja | 53 842 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Namizno grozdje | Od 21. julija do 20. novembra | 70 731 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Jabolka | Od 1. januarja do 31. avgusta | 886 383 |
| 78.0180 | Od 1. septembra do 31. decembra | 81 237 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Hruške | Od 1. januarja do 30. aprila | 241 637 |
| 78.0235 | Od 1. julija do 31. decembra | 35 748 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Marelice | Od 1. junija do 31. julija | 14 163 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Češnje, razen višenj | Od 21. maja do 10. avgusta | 114 530 |
| 78.0270 | 0809 30 | Breskve, vključno z nektarinami | Od 11. junija do 30. septembra | 11 980 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Slive | Od 11. junija do 30. septembra | 5 806 |

Serijska št.

Oznaka KN

Opis

Sprožitveno obdobje

Sprožitvena raven

(tone)

78.0015

0702 00 00

Paradižniki

Od 1. oktobra do 31. maja

325 606

78.0020

Od 1. junija do 30. septembra

25 103

78.0065

0707 00 05

Kumarice

Od 1. maja do 31. oktobra

101 736

78.0075

Od 1. novembra do 30. aprila

61 547

78.0085

0709 90 80

Artičoke

Od 1. novembra do 30. junija

19 799

78.0100

0709 90 70

Bučke

Od 1. januarja do 31. decembra

117 360

78.0110

0805 10 20

Pomaranče

Od 1. decembra do 31. maja

454 253

78.0120

0805 20 10

Klementine

Od 1. novembra do konca februarja

606 155

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarine (vključno s tangerinkami in mandarinami satsuma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov

Od 1. novembra do konca februarja

104 626

78.0155

0805 50 10

Limone

Od 1. junija do 31. decembra

326 861

78.0160

Od 1. januarja do 31. maja

53 842

78.0170

0806 10 10

Namizno grozdje

Od 21. julija do 20. novembra

70 731

78.0175

0808 10 80

Jabolka

Od 1. januarja do 31. avgusta

886 383

78.0180

Od 1. septembra do 31. decembra

81 237

78.0220

0808 20 50

Hruške

Od 1. januarja do 30. aprila

241 637

78.0235

Od 1. julija do 31. decembra

35 748

78.0250

0809 10 00

Marelice

Od 1. junija do 31. julija

14 163

78.0265

0809 20 95

Češnje, razen višenj

Od 21. maja do 10. avgusta

114 530

78.0270

0809 30

Breskve, vključno z nektarinami

Od 11. junija do 30. septembra

11 980

78.0280

0809 40 05

Slive

Od 11. junija do 30. septembra

5 806

---

PRILOGA XVIII

UREDBE IZ ČLENA 152(3)

Uredba Komisije (EGS) št. 1764/86 z dne 27. maja 1986 o najnižjih kakovostnih zahtevah za proizvode na osnovi paradižnika, upravičene do proizvodne pomoči (1),

Uredba Komisije (EGS) št. 2320/89 z dne 28. julija 1989 o minimalnih zahtevah za kakovost breskev v sirupu in breskev v naravnem sadnem soku, ki izpolnjujejo pogoje za program proizvodne pomoči (2),

člen 2 in prilogi I(A) in B k Uredbi Komisije (ES) št. 464/1999 z dne 3. marca 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 o ureditvi pomoči za suhe slive in češplje (3),

člen 1(1) in (2) ter prilogi II in III k Uredbi Komisije (ES) št. 1573/1999 z dne 19. julija 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 glede lastnosti posušenih fig, ki izpolnjujejo pogoje za dodelitev pomoči po programu proizvodne pomoči (4),

prilogi I in II k Uredbi Komisije (ES) št. 1621/1999 z dne 22. julija 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 glede pomoči pri pridelavi grozdja za proizvodnjo nekaterih sort rozin (5),

Uredba Komisije (ES) št. 1666/1999 z dne 28. julija 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 glede minimalnih tržnih lastnostih za nekatere sorte rozin (6),

Uredba Komisije (ES) št. 1010/2001 z dne 23. maja 2001 o minimalnih zahtevah kakovosti za mešano sadje v okviru programa proizvodne pomoči (7),

člen 3 Uredbe Komisije (ES) št. 217/2002 z dne 5. februarja 2002 o določitvi meril o ustreznosti surovin po programu proizvodne pomoči v Uredbi (ES) št. 2201/96 (8),

člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1535/2003 z dne 29. avgusta 2003 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 v zvezi s programom pomoči za proizvode, predelane iz sadja in zelenjave (9),

člen 16 in Priloga I k Uredbi Komisije (ES) št. 2111/2003 z dne 1. decembra 2003 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2202/96 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce nekaterih agrumov (10) ter

Uredba Komisije (ES) št. 1559/2006 z dne 18. oktobra 2006 o določitvi najnižjih zahtev glede kakovosti za hruške sort viljamovka in rocha v sirupu in/ali naravnem sadnem soku v okviru programa proizvodne pomoči (11).

---

(1)  UL L 153, 7.6.1986, str. 1.

(2)  UL L 220, 29.7.1989, str. 54.

(3)  UL L 56, 4.3.1999, str. 8.

(4)  UL L 187, 20.7.1999, str. 27.

(5)  UL L 192, 24.7.1999, str. 21.

(6)  UL L 197, 29.7.1999, str. 32.

(7)  UL L 140, 24.5.2001, str. 31.

(8)  UL L 35, 6.2.2002, str. 11.

(9)  UL L 218, 30.8.2003, str. 14.

(10)  UL L 317, 2.12.2003, str. 5.

(11)  UL L 288, 19.10.2006, str. 22.

---