# Eiropas Savienības L 15/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 15 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 22. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 15

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 22. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) 2015/81 (2014. gada 19. decembris), ar ko nosaka vienādus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 piemērošanas nosacījumus attiecībā uz ex ante iemaksām vienotajā noregulējuma fondā | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/82 (2015. gada 21. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļējām starpposma pārskatīšanām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/83 (2015. gada 21. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam | 31 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/84 (2015. gada 21. janvāris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importu | 54 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/85 (2015. gada 21. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 70 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/86 (2015. gada 21. janvāris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 | 73 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/87 (2015. gada 21. janvāris), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importu | 75 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) 2015/81 (2014. gada 19. decembris), ar ko nosaka vienādus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 piemērošanas nosacījumus attiecībā uz ex ante iemaksām vienotajā noregulējuma fondā

ex ante

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/82 (2015. gada 21. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļējām starpposma pārskatīšanām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/83 (2015. gada 21. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam

31

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/84 (2015. gada 21. janvāris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importu

54

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/85 (2015. gada 21. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

70

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/86 (2015. gada 21. janvāris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

73

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/87 (2015. gada 21. janvāris), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importu

75

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 153/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma X pielikumu (Vispārīgi pakalpojumi) [2015/88] | 78 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 154/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) [2015/89] | 80 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 155/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības) [2015/90] | 81 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 156/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības) [2015/91] | 83 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 157/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības [2015/92] | 85 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 158/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības [2015/93] | 86 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 159/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza dažus EEZ līguma pielikumus un protokolus [2015/94] | 87 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 302/14/COL (2014. gada 16. jūlijs), ar kuru deviņdesmit devīto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, grozot konkrētas valsts atbalsta pamatnostādnes [2015/95] | 103 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 153/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma X pielikumu (Vispārīgi pakalpojumi) [2015/88]

78

*

EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 154/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) [2015/89]

80

*

EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 155/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības) [2015/90]

81

*

EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 156/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības) [2015/91]

83

*

EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 157/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības [2015/92]

85

*

EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 158/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības [2015/93]

86

*

EEZ Apvienotās komitejas lēmums Nr. 159/2014 (2014. gada 9. jūlijs), ar ko groza dažus EEZ līguma pielikumus un protokolus [2015/94]

87

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 302/14/COL (2014. gada 16. jūlijs), ar kuru deviņdesmit devīto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, grozot konkrētas valsts atbalsta pamatnostādnes [2015/95]

103

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 1263/96 (1996. gada 1. jūlijs), ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā ( OV L 163, 2.7.1996. ) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 03. nodaļa, 19. sējums, 234. lpp.) | 106 |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1361/2014 (2014. gada 18. decembris), ar kuru attiecībā uz starptautisko finanšu pārskatu standartiem Nr. 3 un 13 un starptautisko grāmatvedības standartu Nr. 40 groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 ( OV L 365, 19.12.2014. ) | 106 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 1263/96 (1996. gada 1. jūlijs), ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā ( OV L 163, 2.7.1996. ) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 03. nodaļa, 19. sējums, 234. lpp.)

( OV L 163, 2.7.1996. ) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 03. nodaļa, 19. sējums, 234. lpp.)

106

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1361/2014 (2014. gada 18. decembris), ar kuru attiecībā uz starptautisko finanšu pārskatu standartiem Nr. 3 un 13 un starptautisko grāmatvedības standartu Nr. 40 groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 ( OV L 365, 19.12.2014. )

( OV L 365, 19.12.2014. )

106

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/81

(2014. gada 19. decembris),

ar ko nosaka vienādus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 piemērošanas nosacījumus attiecībā uz ex ante iemaksām vienotajā noregulējuma fondā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1), un jo īpaši tās 70. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Vienotais noregulējuma fonds (“Fonds”) tika izveidots saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 806/2014 kā vienots noregulējuma finansēšanas mehānisms visām dalībvalstīm, kuras piedalās vienotajā uzraudzības mehānismā (“VUM”), ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2), un vienotajā noregulējuma mehānismā (“VNM”) (“iesaistītās dalībvalstis”). |
| --- | --- |

(1)

Vienotais noregulējuma fonds (“Fonds”) tika izveidots saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 806/2014 kā vienots noregulējuma finansēšanas mehānisms visām dalībvalstīm, kuras piedalās vienotajā uzraudzības mehānismā (“VUM”), ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2), un vienotajā noregulējuma mehānismā (“VNM”) (“iesaistītās dalībvalstis”).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 67. panta 2. punktu vienotajai noregulējuma valdei (“Valde”), kas izveidota saskaņā ar minēto regulu, ir uzticēta Fonda pārvaldība. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 67. panta 2. punktu vienotajai noregulējuma valdei (“Valde”), kas izveidota saskaņā ar minēto regulu, ir uzticēta Fonda pārvaldība.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 76. pantu Fonds būtu jāizmanto noregulējuma procedūrās, ja Valde uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu noregulējuma instrumentu efektīvu piemērošanu. Fonda rīcībā vajadzētu būt pietiekamiem finanšu līdzekļiem, lai noregulējuma sistēma varētu efektīvi darboties, nodrošinot iespēju veikt intervenci, kad tas ir nepieciešams noregulējuma instrumentu efektīvai piemērošanai, un aizsargāt finanšu stabilitāti, neizmantojot nodokļu maksātāju naudu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 76. pantu Fonds būtu jāizmanto noregulējuma procedūrās, ja Valde uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu noregulējuma instrumentu efektīvu piemērošanu. Fonda rīcībā vajadzētu būt pietiekamiem finanšu līdzekļiem, lai noregulējuma sistēma varētu efektīvi darboties, nodrošinot iespēju veikt intervenci, kad tas ir nepieciešams noregulējuma instrumentu efektīvai piemērošanai, un aizsargāt finanšu stabilitāti, neizmantojot nodokļu maksātāju naudu.

| (4) | Valdei ir tiesības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 2. punktu aprēķināt atsevišķās ex ante iemaksas, kas jāveic visās iesaistītajās dalībvalstīs visām atļauju saņēmušām iestādēm. |
| --- | --- |

(4)

Valdei ir tiesības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 2. punktu aprēķināt atsevišķās ex ante iemaksas, kas jāveic visās iesaistītajās dalībvalstīs visām atļauju saņēmušām iestādēm.

| (5) | Valdei būtu jāaprēķina gada iemaksas Fondā, pamatojoties uz vienotu mērķapjomu, kas noteikts kā procentuāla daļa no visu kredītiestāžu, kas saņēmušas darbības atļauju visās iesaistītajās dalībvalstīs, segto noguldījumu summas. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punktu Valdei būtu jānodrošina, lai līdz laikam, kad beidzas sākotnējais astoņu gadu laikposms, kurš sākas 2016. gada 1. janvārī, vai arī sākot ar dienu, kad Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punkts ir piemērojams atbilstīgi minētās regulas 99. panta 6. punktam, Fonda pieejamie finanšu līdzekļi sasniegtu vismaz Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punktā minēto mērķapjomu. |
| --- | --- |

(5)

Valdei būtu jāaprēķina gada iemaksas Fondā, pamatojoties uz vienotu mērķapjomu, kas noteikts kā procentuāla daļa no visu kredītiestāžu, kas saņēmušas darbības atļauju visās iesaistītajās dalībvalstīs, segto noguldījumu summas. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punktu Valdei būtu jānodrošina, lai līdz laikam, kad beidzas sākotnējais astoņu gadu laikposms, kurš sākas 2016. gada 1. janvārī, vai arī sākot ar dienu, kad Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punkts ir piemērojams atbilstīgi minētās regulas 99. panta 6. punktam, Fonda pieejamie finanšu līdzekļi sasniegtu vismaz Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punktā minēto mērķapjomu.

| (6) | Izmaksas, ko iesaistītās dalībvalstis piesaistījušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (3) 103. un 104. pantu un kas ir pārskaitītas uz Fondu atbilstīgi 3. panta 3. punktam nolīgumā par iemaksu pārskaitīšanu uz vienoto noregulējuma fondu un šo iemaksu kopīgošanu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 806/2014 3. panta 1. punkta 36. apakšpunktā (“nolīgums”), būtu jāiekļauj individuālo iemaksu aprēķinā un jāatskaita no summas, kas jāmaksā katrai iestādei. Minētajā aprēķinā būtu jāņem vērā, ka summām, kuras nolīguma līgumslēdzējām pusēm jāpārskaita saskaņā ar tā 3. panta 3. un 4. punktu, būtu jāatbilst 10 % no mērķapjoma, kas noteikts Direktīvas 2014/59/ES 102. panta 1. punktā. Valde nodrošinās, ka summās, kuras jāpārskaita saskaņā ar nolīgumu, ir ietverta neatsaucamu maksājumu saistību daļa, kas ir vienāda visām iesaistītajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Izmaksas, ko iesaistītās dalībvalstis piesaistījušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (3) 103. un 104. pantu un kas ir pārskaitītas uz Fondu atbilstīgi 3. panta 3. punktam nolīgumā par iemaksu pārskaitīšanu uz vienoto noregulējuma fondu un šo iemaksu kopīgošanu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 806/2014 3. panta 1. punkta 36. apakšpunktā (“nolīgums”), būtu jāiekļauj individuālo iemaksu aprēķinā un jāatskaita no summas, kas jāmaksā katrai iestādei. Minētajā aprēķinā būtu jāņem vērā, ka summām, kuras nolīguma līgumslēdzējām pusēm jāpārskaita saskaņā ar tā 3. panta 3. un 4. punktu, būtu jāatbilst 10 % no mērķapjoma, kas noteikts Direktīvas 2014/59/ES 102. panta 1. punktā. Valde nodrošinās, ka summās, kuras jāpārskaita saskaņā ar nolīgumu, ir ietverta neatsaucamu maksājumu saistību daļa, kas ir vienāda visām iesaistītajām dalībvalstīm.

| (7) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 2. punktu, gada iemaksai Fondā par pamatu būtu jāizmanto nemainīga iemaksa, ko nosaka, pamatojoties uz iestādes pasīviem, izņemot pašu kapitālu un segtos noguldījumus, un riska līmenim pielāgota iemaksa, kas atkarīga no šīs iestādes riska profila. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 2. punktu, gada iemaksai Fondā par pamatu būtu jāizmanto nemainīga iemaksa, ko nosaka, pamatojoties uz iestādes pasīviem, izņemot pašu kapitālu un segtos noguldījumus, un riska līmenim pielāgota iemaksa, kas atkarīga no šīs iestādes riska profila.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 5. panta 1. punktu Valdi minētās regulas un Direktīvas 2014/59/ES piemērošanas vajadzībām uzskata par attiecīgo valsts noregulējuma iestādi vai – pārrobežu grupas noregulējuma gadījumā – par attiecīgo grupas līmeņa noregulējuma iestādi, ja tā veic uzdevumus un īsteno pilnvaras, kas saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem jāveic vai jāīsteno valstu noregulējuma iestādēm, neskarot Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. pantu. Tāpēc Valde būtu jāuzskata par noregulējuma iestādi arī Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/63 (4) piemērošanas vajadzībām. Kad Valde īsteno šajā regulā noteiktos uzdevumus un pilnvaras, tai piemēro noteikumus, kas izklāstīti minētajā deleģētajā regulā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 5. panta 1. punktu Valdi minētās regulas un Direktīvas 2014/59/ES piemērošanas vajadzībām uzskata par attiecīgo valsts noregulējuma iestādi vai – pārrobežu grupas noregulējuma gadījumā – par attiecīgo grupas līmeņa noregulējuma iestādi, ja tā veic uzdevumus un īsteno pilnvaras, kas saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem jāveic vai jāīsteno valstu noregulējuma iestādēm, neskarot Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. pantu. Tāpēc Valde būtu jāuzskata par noregulējuma iestādi arī Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/63 (4) piemērošanas vajadzībām. Kad Valde īsteno šajā regulā noteiktos uzdevumus un pilnvaras, tai piemēro noteikumus, kas izklāstīti minētajā deleģētajā regulā.

| (9) | Lai aprēķinātu gada iemaksu, Valde piemēro metodoloģiju, kas izklāstīta Deleģētajā regulā (ES) 2015/63, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 6. punktā. Līdz ar to īpašo režīmu, ko piemēro iestādēm, kuras saskaņā ar minēto deleģēto regulu uzskatāmas par mazām iestādēm, piemēro arī visām tām visās iesaistītajās dalībvalstīs atļauju saņēmušām iestādēm, kuras atbilst minētajā deleģētajā regulā noteiktajiem kritērijiem, lai tās varētu atzīt par mazām iestādēm. |
| --- | --- |

(9)

Lai aprēķinātu gada iemaksu, Valde piemēro metodoloģiju, kas izklāstīta Deleģētajā regulā (ES) 2015/63, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 6. punktā. Līdz ar to īpašo režīmu, ko piemēro iestādēm, kuras saskaņā ar minēto deleģēto regulu uzskatāmas par mazām iestādēm, piemēro arī visām tām visās iesaistītajās dalībvalstīs atļauju saņēmušām iestādēm, kuras atbilst minētajā deleģētajā regulā noteiktajiem kritērijiem, lai tās varētu atzīt par mazām iestādēm.

| (10) | Tā kā šajā regulā ietvertie noteikumi paredz nosacījumus, kas jāievēro, lai piemērotu metodoloģiju, kura izklāstīta Deleģētajā regulā (ES) 2015/63, kas pieņemta, ievērojot Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punktu, atšķirībām starp Valdes veikto gada iemaksu aprēķināšanu iestādēm, kam piešķirta atļauja iesaistītajās dalībvalstīs, un gada iemaksu aprēķināšanu dalībvalstīs, kas nav iesaistītas VNM, būtu jāatspoguļo tikai specifiskās iezīmes, kuras raksturīgas vienotai sistēmai iesaistītajās dalībvalstīs. Šīs specifiskās iezīmes jo īpaši rodas no tā, ka VNM ir vienots mērķapjoms visām iesaistītajām dalībvalstīm. Vienas un tās pašas gada iemaksu aprēķināšanas metodoloģijas vispārīgai piemērošanai visās dalībvalstīs būtu jānodrošina godīgas konkurences nosacījumi starp iesaistītajām dalībvalstīm un spēcīgs iekšējais tirgus. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā šajā regulā ietvertie noteikumi paredz nosacījumus, kas jāievēro, lai piemērotu metodoloģiju, kura izklāstīta Deleģētajā regulā (ES) 2015/63, kas pieņemta, ievērojot Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punktu, atšķirībām starp Valdes veikto gada iemaksu aprēķināšanu iestādēm, kam piešķirta atļauja iesaistītajās dalībvalstīs, un gada iemaksu aprēķināšanu dalībvalstīs, kas nav iesaistītas VNM, būtu jāatspoguļo tikai specifiskās iezīmes, kuras raksturīgas vienotai sistēmai iesaistītajās dalībvalstīs. Šīs specifiskās iezīmes jo īpaši rodas no tā, ka VNM ir vienots mērķapjoms visām iesaistītajām dalībvalstīm. Vienas un tās pašas gada iemaksu aprēķināšanas metodoloģijas vispārīgai piemērošanai visās dalībvalstīs būtu jānodrošina godīgas konkurences nosacījumi starp iesaistītajām dalībvalstīm un spēcīgs iekšējais tirgus.

| (11) | Vienotajā noregulējuma fondā, kuram paredzēts Eiropas mērķapjoms, individuālā gada iemaksa iestādēm, kas saņēmušas atļauju visās iesaistītajās dalībvalstīs, ir atkarīga no visu to iestāžu iemaksām, uz kurām attiecas VNM. Lai VNM darbotos efektīvi un Fonda veidošanas process būtu raits, ir būtiski, lai visas iestādes pilnībā un savlaicīgi veiktu savas gada iemaksas. |
| --- | --- |

(11)

Vienotajā noregulējuma fondā, kuram paredzēts Eiropas mērķapjoms, individuālā gada iemaksa iestādēm, kas saņēmušas atļauju visās iesaistītajās dalībvalstīs, ir atkarīga no visu to iestāžu iemaksām, uz kurām attiecas VNM. Lai VNM darbotos efektīvi un Fonda veidošanas process būtu raits, ir būtiski, lai visas iestādes pilnībā un savlaicīgi veiktu savas gada iemaksas.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 67. panta 4. punktu valstu noregulējuma iestādes piesaista Valdes aprēķinātās iemaksas Fondā un tās tiek pārskaitītas Fondam saskaņā ar nolīgumu. Valdes noteiktajos datu formātos un attēlojuma veidos var būt iekļauta arī prasība attiecībā uz to, lai visus datus, par kuriem iestādēm ir jāziņo, jo īpaši tos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 2. punktā, būtu apstiprinājis revidents vai attiecīgā gadījumā – kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 67. panta 4. punktu valstu noregulējuma iestādes piesaista Valdes aprēķinātās iemaksas Fondā un tās tiek pārskaitītas Fondam saskaņā ar nolīgumu. Valdes noteiktajos datu formātos un attēlojuma veidos var būt iekļauta arī prasība attiecībā uz to, lai visus datus, par kuriem iestādēm ir jāziņo, jo īpaši tos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 2. punktā, būtu apstiprinājis revidents vai attiecīgā gadījumā – kompetentā iestāde.

| (13) | Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka Valdei, kad atsevišķo iemaksu aprēķināšanai piemēro riska līmenim pielāgotu iemaksu, jāņem vērā proporcionalitātes princips, neradot atšķirības starp dalībvalstu banku sektora struktūrām. Riska līmenim pielāgota iemaksa pamatojas uz kritērijiem, kas paredzēti Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punktā. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 1. panta trešo daļu Fonda izmantojums ir atkarīgs no nolīguma stāšanās spēkā. Saskaņā ar nolīgumu iemaksas, ko piesaista iesaistītās dalībvalstis, tiek sadalītas starp nodalījumiem, kas atbilst katrai iesaistītajai dalībvalstij. Uz nodalījumiem attiecas pakāpeniska kopīgošana astoņu gadu pārejas laikā tā, lai pēc pārejas laika beigām tie beigtu pastāvēt. |
| --- | --- |

(13)

Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka Valdei, kad atsevišķo iemaksu aprēķināšanai piemēro riska līmenim pielāgotu iemaksu, jāņem vērā proporcionalitātes princips, neradot atšķirības starp dalībvalstu banku sektora struktūrām. Riska līmenim pielāgota iemaksa pamatojas uz kritērijiem, kas paredzēti Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punktā. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 1. panta trešo daļu Fonda izmantojums ir atkarīgs no nolīguma stāšanās spēkā. Saskaņā ar nolīgumu iemaksas, ko piesaista iesaistītās dalībvalstis, tiek sadalītas starp nodalījumiem, kas atbilst katrai iesaistītajai dalībvalstij. Uz nodalījumiem attiecas pakāpeniska kopīgošana astoņu gadu pārejas laikā tā, lai pēc pārejas laika beigām tie beigtu pastāvēt.

| (14) | Situācija, kad, no vienas puses, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 806/2014 iemaksas tiek aprēķinātas, pamatojoties uz vienotu mērķapjomu, un kad, no otras puses, atbilstīgi nolīgumam konkrētu tādu risku segšana, kuri ir korelēti valsts banku sektorā pārejas laikā, uz kuru tas attiecas, tiks kopīgota tikai pakāpeniski, var ietekmēt dažu iestāžu izpratni par tirgu un tādējādi to finanšu stāvokli Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punkta c) apakšpunkta izpratnē, tādā veidā ietekmējot to riska profilu. Turklāt sistēma, kas uz laiku ir balstīta uz nodalījumiem, varētu globāli ietekmēt iestāžu relatīvo nozīmi finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātei, kā minēts Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punkta g) apakšpunktā. Iestāžu nozīme finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātei būtu jānosaka attiecīgi saistībā ar dalībvalsti, kurā iestāde atrodas (proti, paredzamie zaudējumi nodalījuma daļai, kas vēl nav kopīgota), un banku savienību kopumā (proti, paredzamie zaudējumi kopīgotajai nodalījuma daļai). Tas ļautu panākt riska līmenim pielāgotas iemaksas atbilstību attiecīgo nodalījumu finanšu līdzekļu, kas vēl nav kopīgoti, pārejas laikā paredzētajai izmantošanai. |
| --- | --- |

(14)

Situācija, kad, no vienas puses, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 806/2014 iemaksas tiek aprēķinātas, pamatojoties uz vienotu mērķapjomu, un kad, no otras puses, atbilstīgi nolīgumam konkrētu tādu risku segšana, kuri ir korelēti valsts banku sektorā pārejas laikā, uz kuru tas attiecas, tiks kopīgota tikai pakāpeniski, var ietekmēt dažu iestāžu izpratni par tirgu un tādējādi to finanšu stāvokli Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punkta c) apakšpunkta izpratnē, tādā veidā ietekmējot to riska profilu. Turklāt sistēma, kas uz laiku ir balstīta uz nodalījumiem, varētu globāli ietekmēt iestāžu relatīvo nozīmi finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātei, kā minēts Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punkta g) apakšpunktā. Iestāžu nozīme finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātei būtu jānosaka attiecīgi saistībā ar dalībvalsti, kurā iestāde atrodas (proti, paredzamie zaudējumi nodalījuma daļai, kas vēl nav kopīgota), un banku savienību kopumā (proti, paredzamie zaudējumi kopīgotajai nodalījuma daļai). Tas ļautu panākt riska līmenim pielāgotas iemaksas atbilstību attiecīgo nodalījumu finanšu līdzekļu, kas vēl nav kopīgoti, pārejas laikā paredzētajai izmantošanai.

| (15) | Tādēļ korekciju metodoloģija, ar kuru atbilstīgi risina 14. apsvērumā minēto situāciju un kurā ņem vērā proporcionalitātes principu un nepieļauj atšķirības starp dalībvalstu banku sektora struktūrām, būtu jāievieš līdz brīdim, kad visas Fondā veiktās ex ante iemaksas ir pilnībā kopīgotas. Tādējādi metode iemaksu aprēķināšanai būtu jāpielāgo tā, lai tā korelētu ar fonda kopīgošanas gaitu. Tādēļ to iemaksu aprēķināšanai, kuras piešķir kopīgotajai daļai, būtu jābalstās uz Regulā (ES) Nr. 806/2014 paredzētajiem kritērijiem, savukārt, atkāpjoties no Direktīvas 2014/59/ES 102. panta 1. punktā noteiktā laikposma, to iemaksu aprēķināšanai, kuras piešķir nodalījumu daļai, kas vēl nav kopīgota, būtu jābalstās uz Direktīvā 2014/59/ES paredzētajiem kritērijiem un uz mērķapjomu, kas noteikts laikposmam, kurš atbilst sākotnējam laikposmam, kas minēts Regulā (ES) Nr. 806/2014. |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ korekciju metodoloģija, ar kuru atbilstīgi risina 14. apsvērumā minēto situāciju un kurā ņem vērā proporcionalitātes principu un nepieļauj atšķirības starp dalībvalstu banku sektora struktūrām, būtu jāievieš līdz brīdim, kad visas Fondā veiktās ex ante iemaksas ir pilnībā kopīgotas. Tādējādi metode iemaksu aprēķināšanai būtu jāpielāgo tā, lai tā korelētu ar fonda kopīgošanas gaitu. Tādēļ to iemaksu aprēķināšanai, kuras piešķir kopīgotajai daļai, būtu jābalstās uz Regulā (ES) Nr. 806/2014 paredzētajiem kritērijiem, savukārt, atkāpjoties no Direktīvas 2014/59/ES 102. panta 1. punktā noteiktā laikposma, to iemaksu aprēķināšanai, kuras piešķir nodalījumu daļai, kas vēl nav kopīgota, būtu jābalstās uz Direktīvā 2014/59/ES paredzētajiem kritērijiem un uz mērķapjomu, kas noteikts laikposmam, kurš atbilst sākotnējam laikposmam, kas minēts Regulā (ES) Nr. 806/2014.

| (16) | Neatsaucamu maksājumu saistību izmantošanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 3. punktā, nekādā veidā nevajadzētu ietekmēt Fonda finansiālo spēju un likviditāti. Neatsaucamas maksājumu saistības būtu jāprasa izpildīt tikai tādas noregulējuma darbības gadījumā, kurā ir iesaistīts Fonds. Sākotnējā laikposmā parastos apstākļos Valdei neatsaucamu maksājumu saistību izmantošana būtu jāsadala vienādi starp iestādēm, kas izmantošanu pieprasa. Šīs maksājumu saistības būtu pilnībā jānodrošina ar trešo personu tiesībām neapgrūtinātiem zema riska aktīviem, ar kurām var brīvi rīkoties un kuras ir atvēlētas vienīgi Valdes izmantošanai Fonda izmantošanas nolūkā. |
| --- | --- |

(16)

Neatsaucamu maksājumu saistību izmantošanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 3. punktā, nekādā veidā nevajadzētu ietekmēt Fonda finansiālo spēju un likviditāti. Neatsaucamas maksājumu saistības būtu jāprasa izpildīt tikai tādas noregulējuma darbības gadījumā, kurā ir iesaistīts Fonds. Sākotnējā laikposmā parastos apstākļos Valdei neatsaucamu maksājumu saistību izmantošana būtu jāsadala vienādi starp iestādēm, kas izmantošanu pieprasa. Šīs maksājumu saistības būtu pilnībā jānodrošina ar trešo personu tiesībām neapgrūtinātiem zema riska aktīviem, ar kurām var brīvi rīkoties un kuras ir atvēlētas vienīgi Valdes izmantošanai Fonda izmantošanas nolūkā.

| (17) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 2. punkta trešo daļu, nosakot nemainīgās iemaksas un riska līmenim pielāgotās iemaksas attiecību, tiek ņemts vērā līdzsvarots iemaksu sadalījums starp dažādu veidu iestādēm. Tādējādi būtu jāparedz konkrēti noteikumi attiecībā uz tādu iemaksu noteikšanu, kas jāveic mazām iestādēm. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 2. punkta trešo daļu, nosakot nemainīgās iemaksas un riska līmenim pielāgotās iemaksas attiecību, tiek ņemts vērā līdzsvarots iemaksu sadalījums starp dažādu veidu iestādēm. Tādējādi būtu jāparedz konkrēti noteikumi attiecībā uz tādu iemaksu noteikšanu, kas jāveic mazām iestādēm.

| (18) | Iestādes, kuras neietilpst Deleģētās regulas (ES) 2015/63 10. pantā minētajā mazu iestāžu kategorijā un kuru aktīvu kopapjoms ir vienāds ar vai mazāks nekā EUR 3 000 000 000, ietver zemāku risku nekā lielas iestādes, un lielākajā daļā gadījumu tās nerada sistēmisku risku un ir mazāk iespēju, ka tām veiks noregulējuma procedūru, kas attiecīgi samazina iespēju, ka tās no Fonda gūs labumu. Tāpēc ir piemēroti ieviest vienkāršotu aprēķinu iemaksām, kas jāmaksā šīm iestādēm. Tas arī ļautu novērst iespējamas īstermiņa izmaiņas statusā, ko šīs iestādes varētu veikt, lai atbilstu prasībām, kas noteiktas, lai varētu piemērot Deleģētās regulas (ES) 2015/63 10. pantu. Minētajā aprēķināšanā būtu jāiekļauj komponents, kas balstās uz noteiktas summas maksājumu. Šai sistēmai būtu jāizvairās no atšķirībām starp iestādēm un jāpanāk līdzsvarots iemaksu sadalījums starp dažādiem iestāžu veidiem. Tas arī mazinātu administratīvo un finansiālo slogu, ar ko šādas iestādes saskaras, kad iekasē individuālās iemaksas. |
| --- | --- |

(18)

Iestādes, kuras neietilpst Deleģētās regulas (ES) 2015/63 10. pantā minētajā mazu iestāžu kategorijā un kuru aktīvu kopapjoms ir vienāds ar vai mazāks nekā EUR 3 000 000 000, ietver zemāku risku nekā lielas iestādes, un lielākajā daļā gadījumu tās nerada sistēmisku risku un ir mazāk iespēju, ka tām veiks noregulējuma procedūru, kas attiecīgi samazina iespēju, ka tās no Fonda gūs labumu. Tāpēc ir piemēroti ieviest vienkāršotu aprēķinu iemaksām, kas jāmaksā šīm iestādēm. Tas arī ļautu novērst iespējamas īstermiņa izmaiņas statusā, ko šīs iestādes varētu veikt, lai atbilstu prasībām, kas noteiktas, lai varētu piemērot Deleģētās regulas (ES) 2015/63 10. pantu. Minētajā aprēķināšanā būtu jāiekļauj komponents, kas balstās uz noteiktas summas maksājumu. Šai sistēmai būtu jāizvairās no atšķirībām starp iestādēm un jāpanāk līdzsvarots iemaksu sadalījums starp dažādiem iestāžu veidiem. Tas arī mazinātu administratīvo un finansiālo slogu, ar ko šādas iestādes saskaras, kad iekasē individuālās iemaksas.

| (19) | Komisija šīs regulas īstenošanu pārskatīs vienlaicīgi ar Deleģēto regulu (ES) 2015/63, lai vajadzības gadījumā varētu pielāgot šajā regulā paredzētos noteikumus. |
| --- | --- |

(19)

Komisija šīs regulas īstenošanu pārskatīs vienlaicīgi ar Deleģēto regulu (ES) 2015/63, lai vajadzības gadījumā varētu pielāgot šajā regulā paredzētos noteikumus.

| (20) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 806/2014 99. panta 2. punktu, minēto regulu piemēro no 2016. gada 1. janvāra. Taču, sākot ar 2015. gada 1. janvāri, Valde iesniedz ikmēneša ziņojumu (ko apstiprina tās pilnsapulcē) Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai par to, vai ir izpildīti nosacījumi, kas ļauj pārskaitīt valstu līmenī piesaistītās iemaksas. Sākot ar 2015. gada 1. decembri, ja minētajos ziņojumos tiek norādīts, ka nosacījumi par iemaksu pārskaitīšanu uz Fondu nav izpildīti, Regulas (ES) Nr. 806/2014 piemērošanu attiecībā uz iemaksām Fondā katru reizi atliek par vienu mēnesi. Tāpēc arī šī regula būtu jāpiemēro no dienas, kad kļūst piemērojams Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punkts, |
| --- | --- |

(20)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 806/2014 99. panta 2. punktu, minēto regulu piemēro no 2016. gada 1. janvāra. Taču, sākot ar 2015. gada 1. janvāri, Valde iesniedz ikmēneša ziņojumu (ko apstiprina tās pilnsapulcē) Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai par to, vai ir izpildīti nosacījumi, kas ļauj pārskaitīt valstu līmenī piesaistītās iemaksas. Sākot ar 2015. gada 1. decembri, ja minētajos ziņojumos tiek norādīts, ka nosacījumi par iemaksu pārskaitīšanu uz Fondu nav izpildīti, Regulas (ES) Nr. 806/2014 piemērošanu attiecībā uz iemaksām Fondā katru reizi atliek par vienu mēnesi. Tāpēc arī šī regula būtu jāpiemēro no dienas, kad kļūst piemērojams Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punkts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir paredzēti noteikumi, ar kuriem precizē nosacījumus, saskaņā ar kuriem īsteno vienotās noregulējuma valdes (“Valde”) pienākumu aprēķināt atsevišķu iestāžu iemaksas vienotajā noregulējuma fondā (“Fonds”) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 806/2014 un šo iemaksu aprēķināšanas metodoloģiju.

2. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz iestādēm, no kurām piesaista iemaksas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. pantu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas sniegtas Regulas (ES) Nr. 806/2014 3. pantā, izņemot definīcijas, kas sniegtas minētā panta 2. un 11. apakšpunktā. Piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “iesaistītās dalībvalstis” ir dalībvalstis Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. panta nozīmē; |
| --- | --- |

1)

“iesaistītās dalībvalstis” ir dalībvalstis Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. panta nozīmē;

| 2) | “gada mērķapjoms” ir kopējā summa, ko veido gada iemaksas, kuras Valde nosaka katram iemaksu periodam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 2. punktā noteikto procedūru, lai sasniegtu mērķapjomu, kas norādīts minētās regulas 69. panta 1. punktā un 70. pantā; |
| --- | --- |

2)

“gada mērķapjoms” ir kopējā summa, ko veido gada iemaksas, kuras Valde nosaka katram iemaksu periodam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 2. punktā noteikto procedūru, lai sasniegtu mērķapjomu, kas norādīts minētās regulas 69. panta 1. punktā un 70. pantā;

| 3) | “gada iemaksa” ir Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 1. punktā minētā summa, kuru katru gadu aprēķina Valde un kuru no visām iestādēm, kurām ir piešķirta darbības atļauja, visās iesaistītajās dalībvalstīs iemaksu perioda laikā piesaista valstu noregulējuma iestādes; |
| --- | --- |

3)

“gada iemaksa” ir Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 1. punktā minētā summa, kuru katru gadu aprēķina Valde un kuru no visām iestādēm, kurām ir piešķirta darbības atļauja, visās iesaistītajās dalībvalstīs iemaksu perioda laikā piesaista valstu noregulējuma iestādes;

| 4) | “iemaksu periods” ir kalendārais gads; |
| --- | --- |

4)

“iemaksu periods” ir kalendārais gads;

| 5) | “vienotā noregulējuma mehānismā neiesaistītu dalībvalstu noregulējuma iestāde” ir iestāde, kas minēta Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 18. apakšpunktā, vai jebkura cita attiecīga iestāde, ko dalībvalstis iecēlušas Direktīvas 2014/59/ES 100. panta 2. un 6. punkta vajadzībām; |
| --- | --- |

5)

“vienotā noregulējuma mehānismā neiesaistītu dalībvalstu noregulējuma iestāde” ir iestāde, kas minēta Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 18. apakšpunktā, vai jebkura cita attiecīga iestāde, ko dalībvalstis iecēlušas Direktīvas 2014/59/ES 100. panta 2. un 6. punkta vajadzībām;

| 6) | “segtie noguldījumi” ir Direktīvas 2014/49/ES 6. panta 1. punktā minētie noguldījumi, izņemot noguldījumus ar īslaicīgi augstu segumu, kā noteikts minētās direktīvas 6. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

6)

“segtie noguldījumi” ir Direktīvas 2014/49/ES 6. panta 1. punktā minētie noguldījumi, izņemot noguldījumus ar īslaicīgi augstu segumu, kā noteikts minētās direktīvas 6. panta 2. punktā;

| 7) | “kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40. apakšpunktā, vai attiecīgā gadījumā Eiropas Centrālā banka. |
| --- | --- |

7)

“kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40. apakšpunktā, vai attiecīgā gadījumā Eiropas Centrālā banka.

4. pants

Gada iemaksu aprēķināšana

Katram iemaksu periodam Valde, konsultējoties ar ECB vai valstu kompetentajām iestādēm un cieši sadarbojoties ar valstu noregulējuma iestādēm, aprēķina gada iemaksu, kas jāmaksā katrai iestādei, pamatojoties uz Fonda gada mērķapjomu. Gada mērķapjomu nosaka, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punktā un 70. pantā minētā fonda mērķapjomu, saskaņā ar Deleģētajā regulā (ES) 2015/63 izklāstīto metodoloģiju.

5. pants

Valdes paziņojumi

1.   Valde attiecīgajām valstu noregulējuma iestādēm paziņo savus lēmumus par to iestāžu gada iemaksas aprēķināšanu, kurām piešķirta darbības atļauja to attiecīgajās teritorijās.

2.   Pēc tam, kad saņemts 1. punktā minētais paziņojums, katra valsts noregulējuma iestāde katrai iestādei, kam piešķirta darbības atļauja attiecīgajā dalībvalstī, paziņo Valdes lēmumu par tās gada iemaksas aprēķināšanu, kura jāveic minētajai iestādei.

6. pants

Ziņošana

Lai uzlabotu sniegtās informācijas salīdzināmību un saņemtās informācijas apstrādes efektivitāti, Valde izstrādā datu formātus un attēlojuma veidus, kas iestādēm jāizmanto, kad tās sniedz informāciju, kura vajadzīga gada iemaksu aprēķināšanai.

7. pants

Pieprasījums izpildīt neatsaucamas maksājumu saistības

1.   Neatsaucamu maksājumu saistību izmantošana, kas minēta Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 3. punktā, nekādā veidā nedrīkst ietekmēt Fonda finansiālo spēju un likviditāti.

2.   Ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 76. pantu Fonds ir iesaistīts noregulējuma darbībā, Valde pieprasa izpildīt daļu vai visas neatsaucamo maksājumu saistības, kas veiktas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 806/2014, lai Fondam pieejamajos finanšu līdzekļos atjaunotu Valdes noteikto neatsaucamu maksājumu saistību īpatsvaru to maksimālajās robežās, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 3. punktā.

Kad Fonds pienācīgi saņem pieprasīto neatsaucamu maksājumu saistību iemaksu, nodrošinājumu, kas ir šādu saistību pamatā, atbrīvo. Ja Fonds nesaņem pieprasīto naudas apjomu pēc pirmā pieprasījuma, Valde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 3. punktu pārņem nodrošinājumu, kas ir neatsaucamu maksājumu saistību pamatā.

3.   Tādas iestādes neatsaucamas maksājumu saistības, kura vairs neatbilst Regulas (ES) Nr. 806/2014 darbības jomai, tiek atceltas, un nodrošinājumu, kas ir šādu saistību pamatā, atbrīvo.

8. pants

Konkrēti pielāgojumi sākotnējā laikposmā

1.   Sākotnējā laikposmā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punktā, un atkāpjoties no šīs regulas 4. panta, 2. pantā minēto iestāžu gada iemaksas aprēķina saskaņā ar šādu koriģētu metodoloģiju:

| a) | sākotnējā laikposma pirmajā gadā šīs iestādes maksā 60 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 40 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu; |
| --- | --- |

a)

sākotnējā laikposma pirmajā gadā šīs iestādes maksā 60 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 40 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu;

| b) | sākotnējā laikposma otrajā gadā šīs iestādes maksā 40 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 60 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu; |
| --- | --- |

b)

sākotnējā laikposma otrajā gadā šīs iestādes maksā 40 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 60 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu;

| c) | sākotnējā laikposma trešajā gadā šīs iestādes maksā 33,33 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 66,67 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu; |
| --- | --- |

c)

sākotnējā laikposma trešajā gadā šīs iestādes maksā 33,33 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 66,67 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu;

| d) | sākotnējā laikposma ceturtajā gadā šīs iestādes maksā 26,67 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 73,33 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

sākotnējā laikposma ceturtajā gadā šīs iestādes maksā 26,67 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 73,33 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu;

| e) | sākotnējā laikposma piektajā gadā šīs iestādes maksā 20 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 80 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu; |
| --- | --- |

e)

sākotnējā laikposma piektajā gadā šīs iestādes maksā 20 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 80 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu;

| f) | sākotnējā laikposma sestajā gadā šīs iestādes maksā 13,33 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 86,67 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu; |
| --- | --- |

f)

sākotnējā laikposma sestajā gadā šīs iestādes maksā 13,33 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 86,67 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu;

| g) | sākotnējā laikposma septītajā gadā šīs iestādes maksā 6,67 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 93,33 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu; |
| --- | --- |

g)

sākotnējā laikposma septītajā gadā šīs iestādes maksā 6,67 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, un 93,33 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu;

| h) | sākotnējā laikposma astotajā gadā šīs iestādes maksā 100 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu. |
| --- | --- |

h)

sākotnējā laikposma astotajā gadā šīs iestādes maksā 100 % no to gada iemaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. un 70. pantu un šīs regulas 4. pantu.

2.   Sākotnējā laikposmā, kad aprēķina katras atsevišķās iestādes individuālās iemaksas, Valde ņem vērā iesaistīto dalībvalstu saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. un 104. pantu piesaistītās un saskaņā ar nolīguma 3. panta 3. punktu Fondam pārskaitītās iemaksas, atskaitot tās no katrai iestādei aprēķinātās summas.

3.   Sākotnējā laikposmā parastos apstākļos Valde ļauj izmantot neatsaucamas maksājumu saistības, ja kāda iestāde to pieprasa. Neatsaucamu maksājumu saistību izmantošanu Valde sadala vienādi starp tām iestādēm, kas izmantošanu pieprasa. Iedalītā neatsaucamu maksājumu saistību summa nav mazāka par 15 % no šīs iestādes kopējām maksājumu saistībām. Aprēķinot katras iestādes gada iemaksas, Valde nodrošina, ka minēto neatsaucamu maksājumu saistību summa gadā nav lielāka par 30 % no ikgadējo iemaksu kopsummas, kas piesaistīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. pantu.

4.   Šā panta 1. punkta vajadzībām gada iemaksas, ko aprēķina saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. pantu, nosaka, pamatojoties uz mērķapjomu, kas noteikts laikposmam, kurš atbilst sākotnējam laikposmam.

5.   Neskarot Deleģētās regulas (ES) 2015/63 10. pantu, sākotnējā laikposmā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punktā, iestādes, kuru aktīvu kopapjoms ir vienāds ar vai mazāks nekā EUR 3 000 000 000, maksā noteiktas summas maksājumu EUR 50 000 apmērā par pirmajiem EUR 300 000 000 no pasīvu kopsummas, no kuras atskaitīts pašu kapitāls un segtie noguldījumi. Par pasīvu kopsummu, no kuras atskaitīts pašu kapitāls un segtie noguldījumi un kura pārsniedz EUR 300 000 000, minētās iestādes veic iemaksu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/63 4. līdz 9. pantu.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro vai nu no 2016. gada 1. janvāra, vai no dienas, kad kļūst piemērojams Regulas (ES) Nr. 806/2014 69. panta 1. punkts, ievērojot minētās regulas 99. panta 6. punktu, atkarībā no tā, kura no abām minētajām dienām ir vēlāk.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama iesaistītajās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 19. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. GOZI

---

(1)  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/63 (2014. gada 21. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz ex ante iemaksām noregulējuma finansēšanas mehānismos (OV L 11, 17.1.2015., 44. lpp.).

4

ex ante

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/82

(2015. gada 21. janvāris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļējām starpposma pārskatīšanām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 3. un 5. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1193/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu citronskābes importam, kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2918 14 00 un ex 2918 15 00 (“sākotnējie pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 6,6 % līdz 42,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1193/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu citronskābes importam, kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2918 14 00 un ex 2918 15 00 (“sākotnējie pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 6,6 % līdz 42,7 %.

| (2) | Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Lēmumu 2008/899/EK (3) pieņēma cenu saistības, kuras kopīgi piedāvāja seši Ķīnas ražotāji eksportētāji (tostarp ražotāju eksportētāju grupa) un Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Lēmumu 2008/899/EK (3) pieņēma cenu saistības, kuras kopīgi piedāvāja seši Ķīnas ražotāji eksportētāji (tostarp ražotāju eksportētāju grupa) un Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera.

| (3) | Ar Lēmumu 2012/501/ES (4) Komisija atsauca piekrišanu saistībām, kuras bija piedāvājis viens no ražotājiem eksportētājiem, proti, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (Laiwu). |
| --- | --- |

(3)

Ar Lēmumu 2012/501/ES (4) Komisija atsauca piekrišanu saistībām, kuras bija piedāvājis viens no ražotājiem eksportētājiem, proti, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (Laiwu).

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Pēc paziņojuma publicēšanas par sākotnējo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2013. gada 2. augustā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu ražotāju vārdā, kas pārstāv 100 % Savienības citronskābes ražošanas apjoma, iesniedza SA Citrique Belge un Jungbunzlauer Austria AG (“pieprasījuma iesniedzēji”). |
| --- | --- |

(4)

Pēc paziņojuma publicēšanas par sākotnējo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2013. gada 2. augustā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu ražotāju vārdā, kas pārstāv 100 % Savienības citronskābes ražošanas apjoma, iesniedza SA Citrique Belge un Jungbunzlauer Austria AG (“pieprasījuma iesniedzēji”).

| (5) | Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, turpinātos. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, turpinātos.

1.3.   Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu

| (6) | Pieprasījuma iesniedzēji saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza arī pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, kurā tiktu izskatīts vienīgi dempings, ko veic Laiwu. Pieprasījuma iesniedzēji sniedza prima facie pierādījumus par to, ka kopš iepriekšējā izmeklēšanas perioda Laiwu ir palielinājis ražošanas jaudu un paplašinājis ražojumu klāstu. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījuma iesniedzēji saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza arī pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, kurā tiktu izskatīts vienīgi dempings, ko veic Laiwu. Pieprasījuma iesniedzēji sniedza prima facie pierādījumus par to, ka kopš iepriekšējā izmeklēšanas perioda Laiwu ir palielinājis ražošanas jaudu un paplašinājis ražojumu klāstu.

| (7) | Tā kā sākotnējā izmeklēšanā Laiwu tika piemērots tirgus ekonomikas režīms, pieprasījuma iesniedzēji dempinga starpības aprēķinu sniedza, pamatojoties uz salīdzinājumu starp ĶTR salikto normālo vērtību (ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa) atbilstoši apgalvojumam, ka iekšzemes pārdošanas apjoms nav reprezentatīvs, un Laiwu cenu eksportam uz Savienību. Iegūtā dempinga starpība ir lielāka nekā pašreizējo pasākumu līmenis. Līdz ar to pieprasījuma iesniedzēji apgalvo, ka ar pasākumu turpmāku piemērošanu pašreizējā līmenī, kura pamatā bija iepriekš noteiktais dempinga līmenis, nepietiktu, lai neitralizētu kaitējumu izraisošā dempinga sekas. Pieprasījuma iesniedzēji turklāt apgalvoja, ka Laiwu, iespējams, vairs neatbilst tirgus ekonomikas režīma piemērošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā sākotnējā izmeklēšanā Laiwu tika piemērots tirgus ekonomikas režīms, pieprasījuma iesniedzēji dempinga starpības aprēķinu sniedza, pamatojoties uz salīdzinājumu starp ĶTR salikto normālo vērtību (ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņa) atbilstoši apgalvojumam, ka iekšzemes pārdošanas apjoms nav reprezentatīvs, un Laiwu cenu eksportam uz Savienību. Iegūtā dempinga starpība ir lielāka nekā pašreizējo pasākumu līmenis. Līdz ar to pieprasījuma iesniedzēji apgalvo, ka ar pasākumu turpmāku piemērošanu pašreizējā līmenī, kura pamatā bija iepriekš noteiktais dempinga līmenis, nepietiktu, lai neitralizētu kaitējumu izraisošā dempinga sekas. Pieprasījuma iesniedzēji turklāt apgalvoja, ka Laiwu, iespējams, vairs neatbilst tirgus ekonomikas režīma piemērošanas nosacījumiem.

1.4.   Termiņbeigu pārskatīšanas un starpposma pārskatīšanu sākšana

| (8) | Komisija 2013. gada 30. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu par ĶTR (“attiecīgā valsts”) izcelsmes citronskābes importu Savienībā un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). Procedūra ietvēra:






  — | termiņbeigu pārskatīšanu, kas sākta, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija 2013. gada 30. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu par ĶTR (“attiecīgā valsts”) izcelsmes citronskābes importu Savienībā un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). Procedūra ietvēra:

—

termiņbeigu pārskatīšanu, kas sākta, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu,

| — | daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas vienīgi uz Laiwu dempinga izskatīšanu un tika sākta, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas vienīgi uz Laiwu dempinga izskatīšanu un tika sākta, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu,

| — | daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas uz pasākumu formas pārbaudi un tika sākta pēc Komisijas iniciatīvas, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas uz pasākumu formas pārbaudi un tika sākta pēc Komisijas iniciatīvas, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu,

| — | daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas vienīgi uz kaitējuma pārbaudi un tika sākta pēc Komisijas iniciatīvas, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

—

daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas vienīgi uz kaitējuma pārbaudi un tika sākta pēc Komisijas iniciatīvas, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu.

1.5.   Ieinteresētās personas

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Papildus Komisija par pārskatīšanu sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē izvēlēties Kanādu. Attiecīgi Komisija informēja Kanādas ražotājus par procedūras sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Papildus Komisija par pārskatīšanu sākšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas iestādes, zināmos importētājus un lietotājus un aicināja tos piedalīties. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē izvēlēties Kanādu. Attiecīgi Komisija informēja Kanādas ražotājus par procedūras sākšanu un aicināja tos piedalīties.

| (10) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(10)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

1.6.   Pārbaude izlases veidā

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā, iespējams, veiks ražotāju eksportētāju un importētāju atlasi. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tā, iespējams, veiks ražotāju eksportētāju un importētāju atlasi.

1.6.1.   Importētāju atlase

| (12) | Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(12)

Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (13) | Seši nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim nesaistītajiem importētājiem, kuriem ir lielākie importa apjomi Savienībā. Ievērojot pamatregulas 17. panta 2. punktu, par izlases veidošanu notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Neviens no tiem neiesniedza nekādas piezīmes. |
| --- | --- |

(13)

Seši nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim nesaistītajiem importētājiem, kuriem ir lielākie importa apjomi Savienībā. Ievērojot pamatregulas 17. panta 2. punktu, par izlases veidošanu notika apspriešanās ar visiem zināmajiem attiecīgajiem importētājiem. Neviens no tiem neiesniedza nekādas piezīmes.

1.6.2.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (14) | Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(14)

Lai izlemtu, vai atlase ir nepieciešama, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Komisija turklāt lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (15) | Deviņi attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji (tostarp divi savstarpēji saistīti uzņēmumi) sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā lietas sarežģītību un attiecīgās ražošanas nozares struktūru, Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama. Neviens ražotājs eksportētājs neiesniedza nekādas piezīmes par atlasi. Septiņi no minētajiem deviņiem ražotājiem eksportētājiem iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, bet divi atsauca sadarbības piedāvājumu. |
| --- | --- |

(15)

Deviņi attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji (tostarp divi savstarpēji saistīti uzņēmumi) sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā lietas sarežģītību un attiecīgās ražošanas nozares struktūru, Komisija nolēma, ka atlase nav nepieciešama. Neviens ražotājs eksportētājs neiesniedza nekādas piezīmes par atlasi. Septiņi no minētajiem deviņiem ražotājiem eksportētājiem iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, bet divi atsauca sadarbības piedāvājumu.

1.7.   Tirgus ekonomikas režīma (TER) pieprasījuma veidlapa

| (16) | Komisija saskaņā ar pamatergulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu uzņēmumam Laiwu nosūtīja TER pieprasījuma veidlapu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija saskaņā ar pamatergulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu uzņēmumam Laiwu nosūtīja TER pieprasījuma veidlapu.

1.8.   Atbildes uz anketas jautājumiem

| (17) | Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, Komisija nosūtīja anketas tiem septiņiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Atbildes iesniedza visi septiņi ražotāji eksportētāji. Lai attiecībā uz dempingu novērtētu, vai apstākļu maiņa ir paliekoša, Komisija nosūtīja atsevišķu anketu Laiwu. Uzņēmums atbildēja. |
| --- | --- |

(17)

Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, Komisija nosūtīja anketas tiem septiņiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Atbildes iesniedza visi septiņi ražotāji eksportētāji. Lai attiecībā uz dempingu novērtētu, vai apstākļu maiņa ir paliekoša, Komisija nosūtīja atsevišķu anketu Laiwu. Uzņēmums atbildēja.

1.9.   Pārbaudes apmeklējumi

| (18) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai konstatētu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:
  a)   ražotāji Savienībā:







  — | S.A. Citrique Belge N.V., Tjenena, Beļģija, |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai konstatētu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

a)   ražotāji Savienībā:

—

S.A. Citrique Belge N.V., Tjenena, Beļģija,

| — | Jungbunzlauer Austria AG, Vīne, Austrija, |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Austria AG, Vīne, Austrija,

| — | Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Lādenburga, Vācija; |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Lādenburga, Vācija;

b)   importētāji:

| — | Azelis SA, Luksemburga, Luksemburga, |
| --- | --- |

—

Azelis SA, Luksemburga, Luksemburga,

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Diseldorfa, Vācija; |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Diseldorfa, Vācija;

c)   lietotāji:

| — | Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rieijmalmezona, Francija, |
| --- | --- |

—

Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rieijmalmezona, Francija,

| — | Procter & Gamble International Operations, Ptilansī, Šveice, |
| --- | --- |

—

Procter & Gamble International Operations, Ptilansī, Šveice,

| — | Reckitt Benckiser (ENA) BV, Shiphola, Nīderlande; |
| --- | --- |

—

Reckitt Benckiser (ENA) BV, Shiphola, Nīderlande;

d)   ražotāji eksportētāji ĶTR:

| — | Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu, |
| --- | --- |

—

Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu, |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,

| — | RZBC Group, Rizhao, |
| --- | --- |

—

RZBC Group, Rizhao,

| — | Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang; |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;

e)   ražotājs analogajā valstī:

| — | Jungbunzlauer Canada Inc., Porkolborna, Kanāda. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Canada Inc., Porkolborna, Kanāda.

1.10.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (19) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču izskatīšana attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(19)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču izskatīšana attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (20) | Attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes citronskābe (tostarp trinātrija citrāta dihidrāts), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2918 14 00 un ex 2918 15 00 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(20)

Attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes citronskābe (tostarp trinātrija citrāta dihidrāts), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2918 14 00 un ex 2918 15 00 (“attiecīgais ražojums”).

| (21) | Citronskābi izmanto par plaša pielietojuma skābinātāju un pH regulatoru, piemēram, dzērienu, pārtikas, mazgāšanas līdzekļu, kosmētikas un farmācijas preču ražošanā. Tās galvenās izejvielas ir cukurs/melase, tapioka, kukurūza vai glikoze (ko iegūst no graudaugiem) un dažādi aģenti, ko izmanto ogļhidrātu mikrobioloģiskajā dziļumfermentācijā. |
| --- | --- |

(21)

Citronskābi izmanto par plaša pielietojuma skābinātāju un pH regulatoru, piemēram, dzērienu, pārtikas, mazgāšanas līdzekļu, kosmētikas un farmācijas preču ražošanā. Tās galvenās izejvielas ir cukurs/melase, tapioka, kukurūza vai glikoze (ko iegūst no graudaugiem) un dažādi aģenti, ko izmanto ogļhidrātu mikrobioloģiskajā dziļumfermentācijā.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (22) | Izmeklēšanā konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un viens un tas pats pielietojums:






  1) | attiecīgais ražojums; |
| --- | --- | --- |

(22)

Izmeklēšanā konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un viens un tas pats pielietojums:

1)

attiecīgais ražojums;

| 2) | ĶTR ražotais un tās iekšzemes tirgū pārdotais ražojums; |
| --- | --- |

2)

ĶTR ražotais un tās iekšzemes tirgū pārdotais ražojums;

| 3) | Kanādā (analogā valsts) ražotais un tās iekšzemes tirgū pārdotais ražojums; |
| --- | --- |

3)

Kanādā (analogā valsts) ražotais un tās iekšzemes tirgū pārdotais ražojums;

| 4) | Savienības ražošanas nozares ražotais un Savienībā pārdotais ražojums. |
| --- | --- |

4)

Savienības ražošanas nozares ražotais un Savienībā pārdotais ražojums.

| (23) | Tāpēc Komisija nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc Komisija nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Dempinga turpināšanās iespējamība termiņbeigu pārskatīšanas kontekstā

| (24) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pašlaik notiek dempings un vai tas varētu turpināties vai atkārtoties pēc ĶTR importam piemēroto pasākumu iespējamās izbeigšanas. |
| --- | --- |

(24)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pašlaik notiek dempings un vai tas varētu turpināties vai atkārtoties pēc ĶTR importam piemēroto pasākumu iespējamās izbeigšanas.

3.1.1.   Normālā vērtība

—   Analogā valsts

| (25) | Tā kā tiek uzskatīts, ka ĶTR nav tirgus ekonomikas valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Šim mērķim bija jāizvēlas analoga trešā valsts (skatīt 9. apsvērumu). |
| --- | --- |

(25)

Tā kā tiek uzskatīts, ka ĶTR nav tirgus ekonomikas valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Šim mērķim bija jāizvēlas analoga trešā valsts (skatīt 9. apsvērumu).

| (26) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno par analogo valsti izvēlēties Kanādu, un aicināja tās iesniegt piezīmes. Neviena no tām neiesniedza nekādas piezīmes. |
| --- | --- |

(26)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno par analogo valsti izvēlēties Kanādu, un aicināja tās iesniegt piezīmes. Neviena no tām neiesniedza nekādas piezīmes.

| (27) | Sākotnējā izmeklēšanā analogā valsts bija Kanāda. Tā kā tas Kanādas uzņēmums, kurš bija gatavs sadarboties, ir vienīgais citronskābes ražotājs Kanādā un ir savstarpēji saistīts ar vienu no pieprasījuma iesniedzējiem, Komisija izskatīja iespēju sadarboties ar citām zināmām ražotājvalstīm, piemēram, ASV, Brazīliju, Taizemi un Ukrainu. Gatavību sadarboties izteica viens Brazīlijas un viens Taizemes uzņēmums, taču galu galā tie neatbildēja uz anketas jautājumiem. Prasīto informāciju sniedza tikai vienīgais Kanādas citronskābes ražotājs. |
| --- | --- |

(27)

Sākotnējā izmeklēšanā analogā valsts bija Kanāda. Tā kā tas Kanādas uzņēmums, kurš bija gatavs sadarboties, ir vienīgais citronskābes ražotājs Kanādā un ir savstarpēji saistīts ar vienu no pieprasījuma iesniedzējiem, Komisija izskatīja iespēju sadarboties ar citām zināmām ražotājvalstīm, piemēram, ASV, Brazīliju, Taizemi un Ukrainu. Gatavību sadarboties izteica viens Brazīlijas un viens Taizemes uzņēmums, taču galu galā tie neatbildēja uz anketas jautājumiem. Prasīto informāciju sniedza tikai vienīgais Kanādas citronskābes ražotājs.

| (28) | Pretēji ASV, Brazīlijai, Taizemei un Ukrainai, Kanādā citronskābes importam nav noteikti nekādi antidempinga maksājumi. Turklāt parastā muitas nodokļa likme ir 0 % (7). |
| --- | --- |

(28)

Pretēji ASV, Brazīlijai, Taizemei un Ukrainai, Kanādā citronskābes importam nav noteikti nekādi antidempinga maksājumi. Turklāt parastā muitas nodokļa likme ir 0 % (7).

| (29) | Tā kā Kanādas tirgū ir brīva konkurence, Komisija secināja, ka Kanāda ir piemērota analogā valsts atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. Normālo vērtību Komisija noteica, pamatojoties uz Kanādas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjomiem nesaistītiem klientiem. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā Kanādas tirgū ir brīva konkurence, Komisija secināja, ka Kanāda ir piemērota analogā valsts atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. Normālo vērtību Komisija noteica, pamatojoties uz Kanādas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjomiem nesaistītiem klientiem.

| (30) | Viens ražojuma veids analogajā valstī netiek ražots un pārdots, tādējādi to nebija iespējams salīdzināt ar attiecīgo ĶTR ražoto un uz Savienību eksportēto ražojuma veidu. Tāpēc šā ražojuma veida normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja izmaksām, kas rodas līdzīgā ražojuma ražošanā, un tām pieskaitot samērīgu summu par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un peļņu. |
| --- | --- |

(30)

Viens ražojuma veids analogajā valstī netiek ražots un pārdots, tādējādi to nebija iespējams salīdzināt ar attiecīgo ĶTR ražoto un uz Savienību eksportēto ražojuma veidu. Tāpēc šā ražojuma veida normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja izmaksām, kas rodas līdzīgā ražojuma ražošanā, un tām pieskaitot samērīgu summu par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un peļņu.

3.1.2.   Eksporta cena

| (31) | Eksporta cenu Komisija noteica, pamatojoties uz Savienības neatkarīgo klientu faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. Visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, izņemot Laiwu, eksportēja uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem saskaņā ar saistībām. |
| --- | --- |

(31)

Eksporta cenu Komisija noteica, pamatojoties uz Savienības neatkarīgo klientu faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. Visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, izņemot Laiwu, eksportēja uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem saskaņā ar saistībām.

3.1.3.   Salīdzinājums

| (32) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(32)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to prasīja nepieciešamība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas un kredītu izmaksām un komisijas maksām. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to prasīja nepieciešamība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas un kredītu izmaksām un komisijas maksām.

3.1.4.   Dempinga starpība

| (34) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (35) | Uz šā pamata pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatētas dempinga starpības, kas, izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, bija līdz pat 38 %. |
| --- | --- |

(35)

Uz šā pamata pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika konstatētas dempinga starpības, kas, izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, bija līdz pat 38 %.

| (36) | Sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktais eksports pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija gandrīz vienāds ar eksporta uz Savienību kopapjomu. |
| --- | --- |

(36)

Sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktais eksports pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija gandrīz vienāds ar eksporta uz Savienību kopapjomu.

| (37) | Saskaņā ar šo aprēķinu dempings uzrādījās pat tiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās saistības. Jāatgādina, ka saistībās paredzētā minimālā importa cena (“MIC”) balstījās uz kaitējumu neizraisošo cenu (mazākā maksājuma noteikums), un tādējādi ar saistībām netika pilnībā neitralizēts sākotnējā izmeklēšanā konstatētais dempings. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar šo aprēķinu dempings uzrādījās pat tiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās saistības. Jāatgādina, ka saistībās paredzētā minimālā importa cena (“MIC”) balstījās uz kaitējumu neizraisošo cenu (mazākā maksājuma noteikums), un tādējādi ar saistībām netika pilnībā neitralizēts sākotnējā izmeklēšanā konstatētais dempings.

3.2.   Importa attīstība pasākumu atcelšanas gadījumā

3.2.1.   Dempinga turpināšanās iespējamība

| (38) | Attiecībā uz eksporta cenu noteikšanu jāatzīmē, ka šajā izmeklēšanā tika vērtēts, vai pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. Nosakot eksporta cenas, nepietiek tikai ar eksportētāju līdzšinējās rīcības izvērtējumu, bet ir jāizskata arī iespējamā eksporta cenu attīstība turpmāk. Proti, jānosaka, vai līdzšinējās eksporta cenas ir ticams iespējamo turpmāko eksporta cenu rādītājs. Šajā sakarā jāatgādina, ka pieci uzņēmumi eksportu uz Savienību veic saskaņā ar saistībām. Tāpēc Komisija pārbaudīja, vai šīs saistības ir ietekmējušas līdzšinējās eksporta cenas, padarot tās neuzticamas turpmākās eksporta rīcības noteikšanai. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz eksporta cenu noteikšanu jāatzīmē, ka šajā izmeklēšanā tika vērtēts, vai pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. Nosakot eksporta cenas, nepietiek tikai ar eksportētāju līdzšinējās rīcības izvērtējumu, bet ir jāizskata arī iespējamā eksporta cenu attīstība turpmāk. Proti, jānosaka, vai līdzšinējās eksporta cenas ir ticams iespējamo turpmāko eksporta cenu rādītājs. Šajā sakarā jāatgādina, ka pieci uzņēmumi eksportu uz Savienību veic saskaņā ar saistībām. Tāpēc Komisija pārbaudīja, vai šīs saistības ir ietekmējušas līdzšinējās eksporta cenas, padarot tās neuzticamas turpmākās eksporta rīcības noteikšanai.

| (39) | Lai novērtētu, vai cenas eksportam uz Savienību, ņemot vērā saistību pastāvēšanu, ir uzticamas, cenas eksportam uz Savienību tika analizētas salīdzinājumā ar saistībās paredzēto MIC. Bija jāpārbauda, vai cenas eksportam uz Savienību ir noteiktas konkrētā līmenī galvenokārt saistībās paredzētās MIC dēļ, un attiecīgi – vai tās ir ilgtspējīgas. Šajā nolūkā Komisija skatījās, vai cenas eksportam uz Savienību, ņemot vērā katra uzņēmuma vidējās svērtās cenas, ir būtiski augstākas par MIC. Komisija turklāt skatījās, kādas šīs cenas ir salīdzinājumā ar cenām eksportam uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(39)

Lai novērtētu, vai cenas eksportam uz Savienību, ņemot vērā saistību pastāvēšanu, ir uzticamas, cenas eksportam uz Savienību tika analizētas salīdzinājumā ar saistībās paredzēto MIC. Bija jāpārbauda, vai cenas eksportam uz Savienību ir noteiktas konkrētā līmenī galvenokārt saistībās paredzētās MIC dēļ, un attiecīgi – vai tās ir ilgtspējīgas. Šajā nolūkā Komisija skatījās, vai cenas eksportam uz Savienību, ņemot vērā katra uzņēmuma vidējās svērtās cenas, ir būtiski augstākas par MIC. Komisija turklāt skatījās, kādas šīs cenas ir salīdzinājumā ar cenām eksportam uz trešām valstīm.

| (40) | Visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecās saistības, cenas eksportam uz Savienību vidēji bija MIC līmenī. Turklāt to cenas eksportam uz Savienību bija ievērojami augstākas par cenām eksportam uz trešām valstīm. Līdz ar to ir ļoti iespējams, ka tad, ja saistību nebūtu, cenas eksportam uz Savienību pietuvotos cenām eksportam uz citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(40)

Visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecās saistības, cenas eksportam uz Savienību vidēji bija MIC līmenī. Turklāt to cenas eksportam uz Savienību bija ievērojami augstākas par cenām eksportam uz trešām valstīm. Līdz ar to ir ļoti iespējams, ka tad, ja saistību nebūtu, cenas eksportam uz Savienību pietuvotos cenām eksportam uz citām trešām valstīm.

| (41) | Tāpēc tika atzīts, ka saistības ir ietekmējušas cenas eksportam uz Savienību, kuras attiecīgie uzņēmumi, uz kuriem attiecās saistības, piemēroja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un tādējādi šīs cenas nav pietiekami uzticamas, lai termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros tās izmantotu konstatējumiem par to, vai dempings turpināsies. |
| --- | --- |

(41)

Tāpēc tika atzīts, ka saistības ir ietekmējušas cenas eksportam uz Savienību, kuras attiecīgie uzņēmumi, uz kuriem attiecās saistības, piemēroja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un tādējādi šīs cenas nav pietiekami uzticamas, lai termiņbeigu pārskatīšanas ietvaros tās izmantotu konstatējumiem par to, vai dempings turpināsies.

| (42) | Tā kā saistību dēļ šajā lietā attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nebija iespējams noteikt uzticamu eksporta cenu, Komisija apsvēra citu iespēju, kā noteikt eksporta cenu, lai novērtētu, vai dempings varētu turpināties. Tā kā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva citronskābi pasaules tirgū, Komisija pārbaudīja, vai faktiski samaksātās vai maksājamās cenas eksportam uz visām trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija dempinga cenas. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā saistību dēļ šajā lietā attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nebija iespējams noteikt uzticamu eksporta cenu, Komisija apsvēra citu iespēju, kā noteikt eksporta cenu, lai novērtētu, vai dempings varētu turpināties. Tā kā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva citronskābi pasaules tirgū, Komisija pārbaudīja, vai faktiski samaksātās vai maksājamās cenas eksportam uz visām trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija dempinga cenas.

| (43) | Komisija šīs eksporta cenas salīdzināja ar normālo vērtību, kas tika noteikta analogajā valstī (skatīt 26. un turpmākos apsvērumus). Šādi noteiktās dempinga starpības ir diapazonā no 43 % līdz 85 %. Šīs dempinga starpības ir augstākas nekā dempinga starpības, kas bija noteiktas, balstoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda cenām eksportam uz Savienību (skatīt 36. apsvērumu). |
| --- | --- |

(43)

Komisija šīs eksporta cenas salīdzināja ar normālo vērtību, kas tika noteikta analogajā valstī (skatīt 26. un turpmākos apsvērumus). Šādi noteiktās dempinga starpības ir diapazonā no 43 % līdz 85 %. Šīs dempinga starpības ir augstākas nekā dempinga starpības, kas bija noteiktas, balstoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda cenām eksportam uz Savienību (skatīt 36. apsvērumu).

3.2.2.   Ražošanas jauda un patēriņš attiecīgajā valstī

| (44) | Pārskatīšanas pieprasījumā pieprasījuma iesniedzēji lēsa, ka citronskābes ražošanas neizmantotā jauda ĶTR pārsniedz ES kopējo gada pieprasījumu pēc citronskābes. Citronskābes ražošanas kopējā jauda tika lēsta 1 800 000 tonnu apmērā. Komisija uzskata, ka pieprasījuma iesniedzēju aplēses par neizmantoto jaudu ir pārāk augstas. |
| --- | --- |

(44)

Pārskatīšanas pieprasījumā pieprasījuma iesniedzēji lēsa, ka citronskābes ražošanas neizmantotā jauda ĶTR pārsniedz ES kopējo gada pieprasījumu pēc citronskābes. Citronskābes ražošanas kopējā jauda tika lēsta 1 800 000 tonnu apmērā. Komisija uzskata, ka pieprasījuma iesniedzēju aplēses par neizmantoto jaudu ir pārāk augstas.

| (45) | Neraugoties uz to, izmeklēšanā konstatēts, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda. Neizmantotā jauda ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir aptuveni 192 000 tonnu, kas atbilst aptuveni 41 % no ES patēriņa. |
| --- | --- |

(45)

Neraugoties uz to, izmeklēšanā konstatēts, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda. Neizmantotā jauda ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir aptuveni 192 000 tonnu, kas atbilst aptuveni 41 % no ES patēriņa.

| (46) | Turklāt konkrētās nozares pētījumā IHS Chemical Economics Handbook
   (8), uz kuru vairākas personas atsaucās izmeklēšanas laikā, lēsts, ka ĶTR kopējā gada jauda 2012. gadā vairākkārt pārsniedza Savienības kopējo patēriņu. ĶTR “[ražošanas apjoms] 2012. gadā [atbilda] 59 % no pasaules ražošanas kopapjoma, un tās jauda, eksports un patēriņš 2012. gadā atbilda attiecīgi 69 %, 74 % un 12 % no attiecīgajiem pasaules rādītājiem” (9). Šie dati liecina, ka ĶTR kopumā ir ievērojama ražošanas jauda. |
| --- | --- |

(46)

Turklāt konkrētās nozares pētījumā IHS Chemical Economics Handbook
   (8), uz kuru vairākas personas atsaucās izmeklēšanas laikā, lēsts, ka ĶTR kopējā gada jauda 2012. gadā vairākkārt pārsniedza Savienības kopējo patēriņu. ĶTR “[ražošanas apjoms] 2012. gadā [atbilda] 59 % no pasaules ražošanas kopapjoma, un tās jauda, eksports un patēriņš 2012. gadā atbilda attiecīgi 69 %, 74 % un 12 % no attiecīgajiem pasaules rādītājiem” (9). Šie dati liecina, ka ĶTR kopumā ir ievērojama ražošanas jauda.

| (47) | Kaut arī ir paredzams, ka patēriņš ĶTR augs, IHS Chemical Economics Handbook pētījumā lēsts, ka Ķīnas gada kopējais patēriņš ir daudz mazāks par Savienības tirgus patēriņu. Pieaugums laikā līdz 2018. gadam nepārsniegs Savienības pašreizējo patēriņu. |
| --- | --- |

(47)

Kaut arī ir paredzams, ka patēriņš ĶTR augs, IHS Chemical Economics Handbook pētījumā lēsts, ka Ķīnas gada kopējais patēriņš ir daudz mazāks par Savienības tirgus patēriņu. Pieaugums laikā līdz 2018. gadam nepārsniegs Savienības pašreizējo patēriņu.

| (48) | Šie dati apstiprina, ka Ķīnas ražošana un jauda ir galvenokārt vērstas uz eksportu. |
| --- | --- |

(48)

Šie dati apstiprina, ka Ķīnas ražošana un jauda ir galvenokārt vērstas uz eksportu.

3.2.3.   Savienības un attiecīgās valsts cenu attiecība

| (49) | Saskaņā ar izmeklēšanā iegūtajiem datiem par citronskābes cenām Ķīnas iekšzemes cenas bija par aptuveni 48 % zemākas nekā Savienības tirgū kopumā. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar izmeklēšanā iegūtajiem datiem par citronskābes cenām Ķīnas iekšzemes cenas bija par aptuveni 48 % zemākas nekā Savienības tirgū kopumā.

| (50) | Tādējādi Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotāju eksportētāju eksportam. |
| --- | --- |

(50)

Tādējādi Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotāju eksportētāju eksportam.

3.2.4.   Eksporta cenu uz trešām valstīm un Savienības tirgus cenu attiecība

| (51) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem bija vidēji par 40 % zemākas nekā uz Savienību. |
| --- | --- |

(51)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem bija vidēji par 40 % zemākas nekā uz Savienību.

| (52) | Pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu spēcīgs cenu stimuls pārorientēt eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(52)

Pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu spēcīgs cenu stimuls pārorientēt eksportu uz Savienību.

| (53) | Šo secinājumu vēl pastiprina Laiwu cenu līmenis eksportam uz Savienību, kā arī Laiwu eksportam uz attiecīgi Savienību un trešām valstīm piemēroto cenu starpība. |
| --- | --- |

(53)

Šo secinājumu vēl pastiprina Laiwu cenu līmenis eksportam uz Savienību, kā arī Laiwu eksportam uz attiecīgi Savienību un trešām valstīm piemēroto cenu starpība.

| (54) | Minēto secinājumu pamato arī zemās cenas ierobežota apjoma eksportam uz Savienību, kuras piemēro ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(54)

Minēto secinājumu pamato arī zemās cenas ierobežota apjoma eksportam uz Savienību, kuras piemēro ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās šajā izmeklēšanā.

3.2.5.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (55) | ĶTR kopējā ražošanas jauda (tostarp neizmantotā jauda) salīdzinājumā ar Savienības tirgus lielumu vedina domāt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību, visticamāk, palielinātos. Eksports, visticamāk, turpinātos par izteiktām dempinga cenām. |
| --- | --- |

(55)

ĶTR kopējā ražošanas jauda (tostarp neizmantotā jauda) salīdzinājumā ar Savienības tirgus lielumu vedina domāt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību, visticamāk, palielinātos. Eksports, visticamāk, turpinātos par izteiktām dempinga cenām.

| (56) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apšaubīja konstatējumu, ka saskaņā ar MIC saistībām iepriekšējos gados noteiktās cenas eksportam uz ES tirgu nav bijušas ilgtspējīgas un tāpēc ievērojami kristos, pat līdz cenu līmenim, kāds ir eksportam uz trešām valstīm. Tās turklāt apšaubīja, ka Ķīnas izcelsmes eksports, kura līmenis ir stabils, pasākumu neatjaunošanas gadījumā varētu pieaugt un turpinātos par dempinga cenām. Tomēr izmeklēšanā tika nepārprotami konstatēta dempinga turpināšanās, pat ja par pamatu ņem eksporta cenas, kuras netiek uzskatītas par uzticamām tāpēc, ka to līmeni mākslīgi paaugstina MIC saistības. Attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas saistības, tika konstatēts, ka šīs cenas ir ievērojami augstākas nekā cenas eksportam uz citiem tirgiem. Šie ražotāji eksportētāji ir pieraduši eksportu veikt par cenām, kas ir zemākas nekā eksportam uz ES. Turklāt jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR Eiropas Savienībā laikā no 2004. gada līdz tiem divpadsmit mēnešiem, kas noslēdzās 2007. gada jūnijā (sākotnējais izmeklēšanas periods), pieauga par 37 % (10). Visi šie elementi, kā arī ĶTR ievērojamā neizmantotā jauda, kas nav apstrīdēta, dod tiešu pamatu konstatējumam, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību, visticamāk, turpinātos par dempinga cenām un lielākos apjomos. |
| --- | --- |

(56)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apšaubīja konstatējumu, ka saskaņā ar MIC saistībām iepriekšējos gados noteiktās cenas eksportam uz ES tirgu nav bijušas ilgtspējīgas un tāpēc ievērojami kristos, pat līdz cenu līmenim, kāds ir eksportam uz trešām valstīm. Tās turklāt apšaubīja, ka Ķīnas izcelsmes eksports, kura līmenis ir stabils, pasākumu neatjaunošanas gadījumā varētu pieaugt un turpinātos par dempinga cenām. Tomēr izmeklēšanā tika nepārprotami konstatēta dempinga turpināšanās, pat ja par pamatu ņem eksporta cenas, kuras netiek uzskatītas par uzticamām tāpēc, ka to līmeni mākslīgi paaugstina MIC saistības. Attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas saistības, tika konstatēts, ka šīs cenas ir ievērojami augstākas nekā cenas eksportam uz citiem tirgiem. Šie ražotāji eksportētāji ir pieraduši eksportu veikt par cenām, kas ir zemākas nekā eksportam uz ES. Turklāt jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR Eiropas Savienībā laikā no 2004. gada līdz tiem divpadsmit mēnešiem, kas noslēdzās 2007. gada jūnijā (sākotnējais izmeklēšanas periods), pieauga par 37 % (10). Visi šie elementi, kā arī ĶTR ievērojamā neizmantotā jauda, kas nav apstrīdēta, dod tiešu pamatu konstatējumam, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību, visticamāk, turpinātos par dempinga cenām un lielākos apjomos.

3.3.   Daļēja starpposma pārskatīšana, kas attiecas vienīgi uz dempingu saistībā arLaiwu

3.3.1.   Normālā vērtība

3.3.1.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (57) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam Komisija novērtēja, vai Laiwu atbilst minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un vai normālo vērtību attiecīgi var noteikt saskaņā ar minētās regulas 2. panta 1.–6. punktu un tādējādi piemērot TER. |
| --- | --- |

(57)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam Komisija novērtēja, vai Laiwu atbilst minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un vai normālo vērtību attiecīgi var noteikt saskaņā ar minētās regulas 2. panta 1.–6. punktu un tādējādi piemērot TER.

| (58) | Ērtākam pārskatam šie kritēriji kopsavilkumā ir šādi:






  — | lēmumi par darījumdarbību un izmaksām tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās; svarīgāko ražošanas faktoru izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības, |
| --- | --- | --- |

(58)

Ērtākam pārskatam šie kritēriji kopsavilkumā ir šādi:

—

lēmumi par darījumdarbību un izmaksām tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās; svarīgāko ražošanas faktoru izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības,

| — | uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem, |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem,

| — | nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, |
| --- | --- |

—

nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas,

| — | tiesību akti par bankrotu un īpašumtiesībām garantē juridisko noteiktību un stabilitāti, |
| --- | --- |

—

tiesību akti par bankrotu un īpašumtiesībām garantē juridisko noteiktību un stabilitāti,

| — | valūtas konvertēšana notiek atbilstoši valūtas kursam tirgū. |
| --- | --- |

—

valūtas konvertēšana notiek atbilstoši valūtas kursam tirgū.

| (59) | Lai noteiktu, vai ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriji, Komisija lūdza Laiwu aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Laiwu atbildēja noteiktajā termiņā. Iesniegto informāciju Komisija pārbaudīja Laiwu telpās. |
| --- | --- |

(59)

Lai noteiktu, vai ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriji, Komisija lūdza Laiwu aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Laiwu atbildēja noteiktajā termiņā. Iesniegto informāciju Komisija pārbaudīja Laiwu telpās.

| (60) | Komisija konstatēja, ka Laiwu neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajam 2. un 3. TER kritērijam. |
| --- | --- |

(60)

Komisija konstatēja, ka Laiwu neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajam 2. un 3. TER kritērijam.

| (61) | Attiecībā uz 2. kritēriju uzņēmums nepierādīja, ka tam ir pilnīga grāmatvedības uzskaite, kas atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Turklāt uzņēmuma reģistros nav apliecinošu dokumentāro pierādījumu, kas pamatotu, ka grāmatvedības uzskaite ir pareiza un pilnīga. Apliecinošu dokumentāro pierādījumu nebija arī dažiem uzņēmuma grāmatojumiem. Turklāt tā finanšu pārskatos attiecībā uz dažiem periodiem nebija pašu kapitāla izmaiņu pārskata. Ar šīm nepilnībām ir pārkāpts princips, ka grāmatvedības informācijai un finanšu pārskatiem uzticami jāatspoguļo stāvoklis, un, kas vēl svarīgāk, revidents nebija atklājis šīs nepilnības. Līdz ar to ne uzskaite, ne revīzija neatbilda starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz 2. kritēriju uzņēmums nepierādīja, ka tam ir pilnīga grāmatvedības uzskaite, kas atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Turklāt uzņēmuma reģistros nav apliecinošu dokumentāro pierādījumu, kas pamatotu, ka grāmatvedības uzskaite ir pareiza un pilnīga. Apliecinošu dokumentāro pierādījumu nebija arī dažiem uzņēmuma grāmatojumiem. Turklāt tā finanšu pārskatos attiecībā uz dažiem periodiem nebija pašu kapitāla izmaiņu pārskata. Ar šīm nepilnībām ir pārkāpts princips, ka grāmatvedības informācijai un finanšu pārskatiem uzticami jāatspoguļo stāvoklis, un, kas vēl svarīgāk, revidents nebija atklājis šīs nepilnības. Līdz ar to ne uzskaite, ne revīzija neatbilda starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.

| (62) | Laiwu apgalvoja, ka tā grāmatvedības uzskaite ir pietiekami skaidra, lai atbilstu Ķīnas Vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem. Uzņēmums turklāt apgalvoja, ka TER informācijas izpaušanas dokumentā minētās neatbilstības neietekmējot uzskaites uzticamību. Tas uzskatīja, ka grāmatvedības prasības būtu jāskata saistībā ar to mērķi (piemēram, aizsargāt ieguldītājus). |
| --- | --- |

(62)

Laiwu apgalvoja, ka tā grāmatvedības uzskaite ir pietiekami skaidra, lai atbilstu Ķīnas Vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem. Uzņēmums turklāt apgalvoja, ka TER informācijas izpaušanas dokumentā minētās neatbilstības neietekmējot uzskaites uzticamību. Tas uzskatīja, ka grāmatvedības prasības būtu jāskata saistībā ar to mērķi (piemēram, aizsargāt ieguldītājus).

| (63) | Komisija norāda, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrais ievilkums paredz, ka uzņēmumiem jābūt vienai, skaidri saprotamai grāmatvedības pamatuzskaitei, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents. Tā ir oficiāla prasība. Pretēji uzņēmuma apgalvojumiem uzskaitei ir jāatbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem neatkarīgi no tā, kāds statuss uzņēmumam ir noteikts valsts grāmatvedības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(63)

Komisija norāda, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrais ievilkums paredz, ka uzņēmumiem jābūt vienai, skaidri saprotamai grāmatvedības pamatuzskaitei, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents. Tā ir oficiāla prasība. Pretēji uzņēmuma apgalvojumiem uzskaitei ir jāatbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem neatkarīgi no tā, kāds statuss uzņēmumam ir noteikts valsts grāmatvedības tiesību aktos.

| (64) | Komisija turklāt uzskata, ka Laiwu uzskaite neatbilda arī Ķīnas grāmatvedības tiesību aktiem, jo revidents neizteica nekādas piezīmes par 61. apsvērumā minēto Ķīnas grāmatvedības tiesību pārkāpumu. |
| --- | --- |

(64)

Komisija turklāt uzskata, ka Laiwu uzskaite neatbilda arī Ķīnas grāmatvedības tiesību aktiem, jo revidents neizteica nekādas piezīmes par 61. apsvērumā minēto Ķīnas grāmatvedības tiesību pārkāpumu.

| (65) | Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti.

| (66) | Attiecībā uz 3. kritēriju uzņēmums nepierādīja, ka to neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kuri mantoti no sistēmas, kas nav tirgus ekonomikas sistēma. Proti, tam kā “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumam” ir piemērojams preferenciāls uzņēmumu ienākuma nodokļa režīms, kas ievērojami ietekmē uzņēmuma finanšu stāvokli. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz 3. kritēriju uzņēmums nepierādīja, ka to neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kuri mantoti no sistēmas, kas nav tirgus ekonomikas sistēma. Proti, tam kā “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumam” ir piemērojams preferenciāls uzņēmumu ienākuma nodokļa režīms, kas ievērojami ietekmē uzņēmuma finanšu stāvokli.

| (67) | Laiwu apgalvoja, ka preferenciālais nodokļu režīms nav skatāms TER 3. kritērija kontekstā, jo tas ir sava veida subsīdija. |
| --- | --- |

(67)

Laiwu apgalvoja, ka preferenciālais nodokļu režīms nav skatāms TER 3. kritērija kontekstā, jo tas ir sava veida subsīdija.

| (68) | Komisija norāda, ka vērtējums pēc TER 3. kritērija ir vērsts uz to, lai noteiktu, vai ražotājus neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. |
| --- | --- |

(68)

Komisija norāda, ka vērtējums pēc TER 3. kritērija ir vērsts uz to, lai noteiktu, vai ražotājus neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas.

| (69) | Priekšrocība, ko Laiwu saņem no valsts preferenciālas nodokļu likmes formā, ir pastāvīga rakstura priekšrocība, kas paredzēta 2007. gadā pieņemtā Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 28. pantā. Šī priekšrocība tika noteikta saskaņā ar ĶTR Konstitūcijas preambulu, kurā paredzēts: “Partijai ir jāatbalsta un jāuzlabo ekonomikas pamatsistēma, kurā valsts īpašumam ir dominējoša nozīme un dažādas ekonomikas nozares attīstās paralēli (..)”. |
| --- | --- |

(69)

Priekšrocība, ko Laiwu saņem no valsts preferenciālas nodokļu likmes formā, ir pastāvīga rakstura priekšrocība, kas paredzēta 2007. gadā pieņemtā Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma 28. pantā. Šī priekšrocība tika noteikta saskaņā ar ĶTR Konstitūcijas preambulu, kurā paredzēts: “Partijai ir jāatbalsta un jāuzlabo ekonomikas pamatsistēma, kurā valsts īpašumam ir dominējoša nozīme un dažādas ekonomikas nozares attīstās paralēli (..)”.

| (70) | Viens no minētās priekšrocības mērķiem ir piesaistīt kapitālu par samazinātām likmēm. Tas rada izkropļojumus kapitāla tirgos. Tāda ienākuma nodokļa sistēma, kas ir labvēlīga pret atsevišķiem uzņēmumiem, kurus valsts uzskata par stratēģiski svarīgiem, liecina, ka tā nav tirgus ekonomikas nodokļu sistēma, bet ka to joprojām spēcīgi ietekmē valsts plānošana, kas ir raksturīga iezīme sistēmā, kura neatbilst tirgus ekonomikas principiem. Komisija uzskata, ka šāda nodokļu samazinājuma radītie izkropļojumi ir nozīmīgi, jo tie maina to peļņas summu pirms nodokļu samaksas, kas uzņēmumam jāsasniedz, lai tas būtu pievilcīgs ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(70)

Viens no minētās priekšrocības mērķiem ir piesaistīt kapitālu par samazinātām likmēm. Tas rada izkropļojumus kapitāla tirgos. Tāda ienākuma nodokļa sistēma, kas ir labvēlīga pret atsevišķiem uzņēmumiem, kurus valsts uzskata par stratēģiski svarīgiem, liecina, ka tā nav tirgus ekonomikas nodokļu sistēma, bet ka to joprojām spēcīgi ietekmē valsts plānošana, kas ir raksturīga iezīme sistēmā, kura neatbilst tirgus ekonomikas principiem. Komisija uzskata, ka šāda nodokļu samazinājuma radītie izkropļojumi ir nozīmīgi, jo tie maina to peļņas summu pirms nodokļu samaksas, kas uzņēmumam jāsasniedz, lai tas būtu pievilcīgs ieguldītājiem.

| (71) | Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti.

| (72) | TER izmeklēšanas rezultātus Komisija paziņoja Laiwu, ĶTR iestādēm un pieprasījuma iesniedzējiem. Komisija aicināja šīs personas iesniegt piezīmes un pieprasīt uzklausīšanu. Saņemtās piezīmes nebija tādas, kas mainītu Komisijas sākotnējos konstatējumus. |
| --- | --- |

(72)

TER izmeklēšanas rezultātus Komisija paziņoja Laiwu, ĶTR iestādēm un pieprasījuma iesniedzējiem. Komisija aicināja šīs personas iesniegt piezīmes un pieprasīt uzklausīšanu. Saņemtās piezīmes nebija tādas, kas mainītu Komisijas sākotnējos konstatējumus.

| (73) | Laiwu apgalvoja, ka Komisijas priekšlikumam atteikt TER bija cits pamatojums nekā lēmumam sākt izmeklēšanu. Uzņēmums uzskatīja, ka Komisijai TER novērtējumā bija jāskata vienīgi TER 1. kritērijs. |
| --- | --- |

(73)

Laiwu apgalvoja, ka Komisijas priekšlikumam atteikt TER bija cits pamatojums nekā lēmumam sākt izmeklēšanu. Uzņēmums uzskatīja, ka Komisijai TER novērtējumā bija jāskata vienīgi TER 1. kritērijs.

| (74) | Pirmkārt, jānorāda, ka 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir uzskaitīti pieci kumulatīvi kritēriji, un, lai varētu piemērot TER, tiem visiem ir jābūt izpildītiem. Turklāt pierādīšanas pienākums ir uzņēmumam, kurš pieprasa TER. |
| --- | --- |

(74)

Pirmkārt, jānorāda, ka 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir uzskaitīti pieci kumulatīvi kritēriji, un, lai varētu piemērot TER, tiem visiem ir jābūt izpildītiem. Turklāt pierādīšanas pienākums ir uzņēmumam, kurš pieprasa TER.

| (75) | Otrkārt, paziņojuma par procedūras sākšanu (11) 5.2. punktā ir norādīts procedūras sākšanas pamatojums, kas attiecas uz Laiwu ražošanas jaudas pieaugumu un tirgojamo ražojumu klāsta paplašināšanu. Paziņojumā par procedūras sākšanu nekādā veidā nav noteikts, ka izmeklēšana attiektos vienīgi uz vērtējumu par TER 1. kritēriju. Turklāt izmeklēšanas sākšanas pamatojumā prima facie pierādījumi tiek vērtēti paši par sevi. TER vērtējumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu tiek pilnībā pārbaudīts, vai konkrēts ražotājs darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas nosacījumiem, kā minēts paziņojuma par procedūras sākšanu 6.1.1.2. punktā. |
| --- | --- |

(75)

Otrkārt, paziņojuma par procedūras sākšanu (11) 5.2. punktā ir norādīts procedūras sākšanas pamatojums, kas attiecas uz Laiwu ražošanas jaudas pieaugumu un tirgojamo ražojumu klāsta paplašināšanu. Paziņojumā par procedūras sākšanu nekādā veidā nav noteikts, ka izmeklēšana attiektos vienīgi uz vērtējumu par TER 1. kritēriju. Turklāt izmeklēšanas sākšanas pamatojumā prima facie pierādījumi tiek vērtēti paši par sevi. TER vērtējumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu tiek pilnībā pārbaudīts, vai konkrēts ražotājs darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas nosacījumiem, kā minēts paziņojuma par procedūras sākšanu 6.1.1.2. punktā.

| (76) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Laiwu iesniedza TER pieprasījumu, kurā apgalvots, ka uzņēmums atbilst visiem pieciem TER kritērijiem. Saskaņā ar pamatregulas attiecīgajiem noteikumiem uzņēmumam, kurš piesakās uz TER, ir sekmīgi jāpierāda, ka tas darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas nosacījumiem, t. i., pienākums ar pietiekamiem pierādījumiem pienācīgi pamatot TER pieprasījumu ir attiecīgajam uzņēmumam. Tāpēc Laiwu pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(76)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka Laiwu iesniedza TER pieprasījumu, kurā apgalvots, ka uzņēmums atbilst visiem pieciem TER kritērijiem. Saskaņā ar pamatregulas attiecīgajiem noteikumiem uzņēmumam, kurš piesakās uz TER, ir sekmīgi jāpierāda, ka tas darbojas atbilstoši tirgus ekonomikas nosacījumiem, t. i., pienākums ar pietiekamiem pierādījumiem pienācīgi pamatot TER pieprasījumu ir attiecīgajam uzņēmumam. Tāpēc Laiwu pieprasījums tika noraidīts.

| (77) | Pēc tam, kad Komisija bija saskaņā ar 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu sniegusi dalībvalstīm informāciju par veikto analīzi attiecībā uz TER pieprasījumu, tā informēja ieinteresētās personas par galīgo secinājumu par TER. |
| --- | --- |

(77)

Pēc tam, kad Komisija bija saskaņā ar 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu sniegusi dalībvalstīm informāciju par veikto analīzi attiecībā uz TER pieprasījumu, tā informēja ieinteresētās personas par galīgo secinājumu par TER.

3.3.1.2.   Analogā valsts

| (78) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību attiecībā uz Laiwu noteica, pamatojoties uz cenu trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Šim mērķim Komisija kā tirgus ekonomikas trešo valsti izvēlējās Kanādu (skatīt 26. un turpmākos apsvērumus). |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību attiecībā uz Laiwu noteica, pamatojoties uz cenu trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Šim mērķim Komisija kā tirgus ekonomikas trešo valsti izvēlējās Kanādu (skatīt 26. un turpmākos apsvērumus).

| (79) | Normālo vērtību Komisija noteica, pamatojoties uz Kanādas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjomiem nesaistītiem klientiem. |
| --- | --- |

(79)

Normālo vērtību Komisija noteica, pamatojoties uz Kanādas ražotāja iekšzemes pārdošanas apjomiem nesaistītiem klientiem.

3.3.2.   Eksporta cena

| (80) | Eksporta cenu Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz Savienības neatkarīgo klientu faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(80)

Eksporta cenu Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz Savienības neatkarīgo klientu faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām.

3.3.3.   Salīdzinājums

| (81) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(81)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

| (82) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to prasīja nepieciešamība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas un kredītu izmaksām un komisijas maksām. |
| --- | --- |

(82)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to prasīja nepieciešamība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām, iepakošanas un kredītu izmaksām un komisijas maksām.

3.3.4.   Dempinga starpība

| (83) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(83)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (84) | Šādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība Laiwu, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 37,8 %. |
| --- | --- |

(84)

Šādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība Laiwu, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 37,8 %.

3.3.5.   Apstākļu maiņas paliekošais raksturs

| (85) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu analizēja to, vai ir pamatoti uzskatīt, ka apstākļu maiņa attiecībā uz dempingu ir paliekoša. |
| --- | --- |

(85)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu analizēja to, vai ir pamatoti uzskatīt, ka apstākļu maiņa attiecībā uz dempingu ir paliekoša.

| (86) | Tas, ka Laiwu no mazākā ražotāja eksportētāja uz ES kļuva par lielāko, ir uzskatāms par apstākļu paliekošu maiņu. Turklāt uzņēmums savās atbildēs uz anketas jautājumiem apstiprināja, ka saglabās savu eksporta apjomu un nemainīs savu eksporta profilu. |
| --- | --- |

(86)

Tas, ka Laiwu no mazākā ražotāja eksportētāja uz ES kļuva par lielāko, ir uzskatāms par apstākļu paliekošu maiņu. Turklāt uzņēmums savās atbildēs uz anketas jautājumiem apstiprināja, ka saglabās savu eksporta apjomu un nemainīs savu eksporta profilu.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (87) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja divi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(87)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja divi ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (88) | Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai divi ražotāji, visi rādītāji, kas attiecas uz sensitīviem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā. |
| --- | --- |

(88)

Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai divi ražotāji, visi rādītāji, kas attiecas uz sensitīviem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jāsniedz diapazonā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

| (89) | Patēriņu Savienībā Komisija noteica, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot importu no ĶTR un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(89)

Patēriņu Savienībā Komisija noteica, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot importu no ĶTR un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem.

| (90) | Savienības patēriņa dinamika bija šāda.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2010 | 2011 | 2012 | PIP laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš tonnās (diapazons) | 450 000–500 000 | 430 000–480 000 | 470 000–520 000 | 450 000–500 000 |
| Indekss | 100 | 95 | 105 | 101 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(90)

Savienības patēriņa dinamika bija šāda.

1. tabula

Patēriņš Savienībā

2010

2011

2012

PIP laikā

Patēriņš tonnās (diapazons)

450 000–500 000

430 000–480 000

470 000–520 000

450 000–500 000

Indekss

100

95

105

101

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

| (91) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās +/– 5 % robežās. Tomēr šī dinamika neuzrāda nekādu skaidru attiecīgā perioda tendenci. |
| --- | --- |

(91)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā svārstījās +/– 5 % robežās. Tomēr šī dinamika neuzrāda nekādu skaidru attiecīgā perioda tendenci.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa apjoms no attiecīgās valsts un tirgus daļa

| (92) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas noteikts 88. un turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(92)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Importa tirgus daļu noteica, pamatojoties uz Savienības patēriņu, kas noteikts 88. un turpmākajos apsvērumos.

| (93) | Imports no attiecīgās valsts Savienībā attīstījās šādi.

  2. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa | 2010 | 2011 | 2012 | PIP laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgās valsts, tonnās | 202 391 | 176 451 | 206 222 | 183 026 |
| Indekss | 100 | 87 | 102 | 90 |
| Tirgus daļa (diapazons) | 40 %–45 % | 36 %–41 % | 38 %–43 % | 35 %–40 % |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 92 | 97 | 90 |
| Avots:
  Eurostat. |

(93)

Imports no attiecīgās valsts Savienībā attīstījās šādi.

2. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

2010

2011

2012

PIP laikā

Importa apjoms no attiecīgās valsts, tonnās

202 391

176 451

206 222

183 026

Indekss

100

87

102

90

Tirgus daļa (diapazons)

40 %–45 %

36 %–41 %

38 %–43 %

35 %–40 %

Tirgus daļa (indekss)

100

92

97

90

Avots:
  Eurostat.

| (94) | Importa apjoms attiecīgajā periodā bija svārstīgs. Šīs svārstības, šķiet, zināmā mērā sakrīt ar Savienības patēriņa tendencēm. 2011. gadā, kad patēriņš bija zems, Ķīnas importa apjoms bija viszemākais. 2012. gadā, kad patēriņš sasniedza augstāko vērtību, arī Ķīnas importa apjoms bija visaugstākais. |
| --- | --- |

(94)

Importa apjoms attiecīgajā periodā bija svārstīgs. Šīs svārstības, šķiet, zināmā mērā sakrīt ar Savienības patēriņa tendencēm. 2011. gadā, kad patēriņš bija zems, Ķīnas importa apjoms bija viszemākais. 2012. gadā, kad patēriņš sasniedza augstāko vērtību, arī Ķīnas importa apjoms bija visaugstākais.

| (95) | Ķīnas importa apjoms no minētās tendences atšķīrās vienīgi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad tas bija par aptuveni 10 % zemāks nekā 2010. gadā, kamēr Savienības patēriņš saglabājās līdzīgā apmērā. Neraugoties uz šo samazinājumu, imports no Ķīnas Savienības tirgū visā attiecīgajā periodā veidoja 35 % līdz 45 %, kas ir būtiska tirgus daļa. |
| --- | --- |

(95)

Ķīnas importa apjoms no minētās tendences atšķīrās vienīgi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad tas bija par aptuveni 10 % zemāks nekā 2010. gadā, kamēr Savienības patēriņš saglabājās līdzīgā apmērā. Neraugoties uz šo samazinājumu, imports no Ķīnas Savienības tirgū visā attiecīgajā periodā veidoja 35 % līdz 45 %, kas ir būtiska tirgus daļa.

4.3.2.   Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums

| (96) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda.

  3. tabula


  Importa cenas










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | PIP laikā |
| ĶTR | 806 | 938 | 1 000 | 933 |
| Indekss | 100 | 116 | 124 | 116 |
| Avots:
  Eurostat. |

(96)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda.

3. tabula

Importa cenas

(EUR/t)

2010

2011

2012

PIP laikā

ĶTR

806

938

1 000

933

Indekss

100

116

124

116

Avots:
  Eurostat.

| (97) | Laikā no 2010. gada līdz 2012. gadam Ķīnas izcelsmes citronskābes importa cenas pieauga par 24 %, bet pēc tam no 2012. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 8 procentpunktiem. Visā attiecīgajā periodā šīs cenas attīstījās tāpat kā cenas, ko piemēroja tādām izejvielām kā kukurūzai. |
| --- | --- |

(97)

Laikā no 2010. gada līdz 2012. gadam Ķīnas izcelsmes citronskābes importa cenas pieauga par 24 %, bet pēc tam no 2012. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 8 procentpunktiem. Visā attiecīgajā periodā šīs cenas attīstījās tāpat kā cenas, ko piemēroja tādām izejvielām kā kukurūzai.

| (98) | Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apšaubīja Eurostat datu pareizību, taču neiesniedza nekādus būtiskus pierādījumus sava apgalvojuma pamatojumam. Tāpēc šo argumentu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(98)

Pēc informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apšaubīja Eurostat datu pareizību, taču neiesniedza nekādus būtiskus pierādījumus sava apgalvojuma pamatojumam. Tāpēc šo argumentu nevar pieņemt.

| (99) | Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:






  1) | katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu, ar |
| --- | --- | --- |

(99)

Cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

1)

katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu, ar

| 2) | attiecīgajām katra ražojuma veida vidējām svērtajām cenām, kuras jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam par importu no tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kuras noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un frakta summa (CIF) ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz parastā muitas nodokļa un importēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

2)

attiecīgajām katra ražojuma veida vidējām svērtajām cenām, kuras jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam par importu no tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kuras noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un frakta summa (CIF) ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz parastā muitas nodokļa un importēšanas izmaksām.

| (100) | Attiecībā uz tiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem neattiecās 2. apsvērumā minētās saistības, salīdzinājumam tika izmantotas cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā. Attiecībā uz tiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās saistības, cenas pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā nevarēja izmantot, jo tās ietekmēja saistību noteikumi. Šiem eksportētājiem cenu samazinājumu noteica, pamatojoties uz cenu, ko piemēro pirmajam neatkarīgajam trešo valstu klientam. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz tiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem neattiecās 2. apsvērumā minētās saistības, salīdzinājumam tika izmantotas cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā. Attiecībā uz tiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās saistības, cenas pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā nevarēja izmantot, jo tās ietekmēja saistību noteikumi. Šiem eksportētājiem cenu samazinājumu noteica, pamatojoties uz cenu, ko piemēro pirmajam neatkarīgajam trešo valstu klientam.

| (101) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka arī attiecībā uz personām, uz kurām neattiecas saistības, cenu samazinājuma noteikšanā būtu vajadzējis izmantot cenu, ko piemēro pirmajam neatkarīgajam trešo valstu klientam. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka personas, uz kurām neattiecas saistības, piemēroja ievērojami zemākas cenas nekā tās, ko piemēroja personas, uz kurām attiecas saistības. Tas liecina, ka šo personu piemērotās cenas bija saistību neietekmētas, un tāpēc tās varēja izmantot cenu samazinājuma noteikšanai. |
| --- | --- |

(101)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka arī attiecībā uz personām, uz kurām neattiecas saistības, cenu samazinājuma noteikšanā būtu vajadzējis izmantot cenu, ko piemēro pirmajam neatkarīgajam trešo valstu klientam. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka personas, uz kurām neattiecas saistības, piemēroja ievērojami zemākas cenas nekā tās, ko piemēroja personas, uz kurām attiecas saistības. Tas liecina, ka šo personu piemērotās cenas bija saistību neietekmētas, un tāpēc tās varēja izmantot cenu samazinājuma noteikšanai.

| (102) | Cenu salīdzinājums tika veikts pa ražojuma veidiem darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā piemērojot korekcijas, lai ņemtu vērā komisijas maksas un irdināšanu. |
| --- | --- |

(102)

Cenu salīdzinājums tika veikts pa ražojuma veidiem darījumiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā piemērojot korekcijas, lai ņemtu vērā komisijas maksas un irdināšanu.

| (103) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka vairs nav pamata piemērot irdināšanas korekciju, jo Ķīnas citronskābei irdināšana vairs nav nepieciešama. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka, lai gan irdināšana tiešām ne vienmēr ir nepieciešama, joprojām ir gadījumi, kad tā ir vajadzīga, tāpēc šī korekcija ir pamatota. |
| --- | --- |

(103)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka vairs nav pamata piemērot irdināšanas korekciju, jo Ķīnas citronskābei irdināšana vairs nav nepieciešama. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka, lai gan irdināšana tiešām ne vienmēr ir nepieciešama, joprojām ir gadījumi, kad tā ir vajadzīga, tāpēc šī korekcija ir pamatota.

| (104) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, cenu samazinājumu nebija iespējams noteikt, izmantojot katra ražojuma veida cenas, jo šī informācija nebija pieejama. Tāpēc cenu samazinājumu noteica, salīdzinot kopējās vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko piemēroja Savienības ražotāji un Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, cenu samazinājumu nebija iespējams noteikt, izmantojot katra ražojuma veida cenas, jo šī informācija nebija pieejama. Tāpēc cenu samazinājumu noteica, salīdzinot kopējās vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko piemēroja Savienības ražotāji un Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās.

| (105) | Salīdzinājuma rezultātu izteica procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādējādi iegūtā kopējā vidējā svērtā samazinājuma starpība bija 20 % līdz 45 %. |
| --- | --- |

(105)

Salīdzinājuma rezultātu izteica procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādējādi iegūtā kopējā vidējā svērtā samazinājuma starpība bija 20 % līdz 45 %.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīga piezīme

| (106) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus tos ekonomikas rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(106)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus tos ekonomikas rādītājus, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

4.4.2.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (107) | Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

  4. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums | 2010 | 2011 | 2012 | PIP laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms tonnās (diapazoni) | 270 000–300 000 | 290 000–320 000 | 300 000–330 000 | 300 000–330 000 |
| Indekss | 100 | 106 | 108 | 107 |
| Ražošanas jauda tonnās (diapazoni) | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 |
| Indekss | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Jaudas izmantojums (indekss) | 100 | 105 | 106 | 106 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(107)

Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

4. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

2010

2011

2012

PIP laikā

Ražošanas apjoms tonnās (diapazoni)

270 000–300 000

290 000–320 000

300 000–330 000

300 000–330 000

Indekss

100

106

108

107

Ražošanas jauda tonnās (diapazoni)

300 000–350 000

300 000–350 000

300 000–350 000

300 000–350 000

Indekss

100

101

101

101

Jaudas izmantojums (indekss)

100

105

106

106

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (108) | Ražošanas apjoma attīstība attiecīgajā periodā bija pozitīva. Apjoms 2010.–2011. gadā pieauga par 6 %, bet nākamajos periodos izmaiņas bija nelielas. |
| --- | --- |

(108)

Ražošanas apjoma attīstība attiecīgajā periodā bija pozitīva. Apjoms 2010.–2011. gadā pieauga par 6 %, bet nākamajos periodos izmaiņas bija nelielas.

| (109) | Tā kā ražošanas jauda praktiski nemainījās, jaudas izmantojums atspoguļoja ražošanas apjoma izmaiņas. Jaudas izmantojums 2010.–2011. gadā ievērojami pieauga, proti, par 5 %, bet nākamajos periodos gandrīz nemainījās. |
| --- | --- |

(109)

Tā kā ražošanas jauda praktiski nemainījās, jaudas izmantojums atspoguļoja ražošanas apjoma izmaiņas. Jaudas izmantojums 2010.–2011. gadā ievērojami pieauga, proti, par 5 %, bet nākamajos periodos gandrīz nemainījās.

4.4.3.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (110) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  5. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2010 | 2011 | 2012 | PIP laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (indekss) | 100 | 108 | 108 | 108 |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 111 | 102 | 107 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(110)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

5. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2010

2011

2012

PIP laikā

Kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū (indekss)

100

108

108

108

Tirgus daļa (indekss)

100

111

102

107

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (111) | Savienības ražošanas nozarei 2010.–2011. gadā izdevās pārdošanas apjomu palielināt par 8 %. Pēc tam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pārdošanas apjoms saglabājās tajā pašā līmenī. |
| --- | --- |

(111)

Savienības ražošanas nozarei 2010.–2011. gadā izdevās pārdošanas apjomu palielināt par 8 %. Pēc tam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pārdošanas apjoms saglabājās tajā pašā līmenī.

| (112) | Tirgus daļa attiecīgajā periodā attīstījās līdzīgi, palielinoties par 7 %. 2011. un 2012. gadā tirgus daļu ietekmēja Savienības patēriņa svārstības, kas aprakstītas 91. apsvērumā. |
| --- | --- |

(112)

Tirgus daļa attiecīgajā periodā attīstījās līdzīgi, palielinoties par 7 %. 2011. un 2012. gadā tirgus daļu ietekmēja Savienības patēriņa svārstības, kas aprakstītas 91. apsvērumā.

4.4.4.   Izaugsme

| (113) | Savienības ražošanas nozarei pārdošanas apjomu izdevās palielināt par 8 % un tirgus daļu – par 7 %. Tajā pašā laikā ražošanas apjoms pieauga līdzīgā apmērā. Tādējādi Savienības nozare varēja izmantot izaugsmes iespējas, palielinot savu tirgus daļu salīdzinoši stabilā tirgū. |
| --- | --- |

(113)

Savienības ražošanas nozarei pārdošanas apjomu izdevās palielināt par 8 % un tirgus daļu – par 7 %. Tajā pašā laikā ražošanas apjoms pieauga līdzīgā apmērā. Tādējādi Savienības nozare varēja izmantot izaugsmes iespējas, palielinot savu tirgus daļu salīdzinoši stabilā tirgū.

4.4.5.   Nodarbinātība un ražīgums

| (114) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  6. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2010 | 2011 | 2012 | PIP laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits, indekss | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Ražīgums (t/darbinieks), indekss | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(114)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

6. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

2010

2011

2012

PIP laikā

Darbinieku skaits, indekss

100

101

105

106

Ražīgums (t/darbinieks), indekss

100

105

102

101

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (115) | Nodarbinātības attīstība attiecīgajā periodā bija pozitīva – tā palielinājās par 6 %. Savukārt ražīgums uz vienu darbinieku visā attiecīgajā periodā palika salīdzinoši stabils. |
| --- | --- |

(115)

Nodarbinātības attīstība attiecīgajā periodā bija pozitīva – tā palielinājās par 6 %. Savukārt ražīgums uz vienu darbinieku visā attiecīgajā periodā palika salīdzinoši stabils.

4.4.6.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (116) | Konstatētās dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Tomēr faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija neliela, jo daudzu Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu līmeni ietekmēja saistības. Attiecībā uz pārējiem ražotājiem eksportētājiem kaitējumu neitralizēja maksājumi. Tādējādi var secināt, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja iepriekšējais Ķīnas ražotāju eksportētāju dempings. |
| --- | --- |

(116)

Konstatētās dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Tomēr faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija neliela, jo daudzu Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu līmeni ietekmēja saistības. Attiecībā uz pārējiem ražotājiem eksportētājiem kaitējumu neitralizēja maksājumi. Tādējādi var secināt, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja iepriekšējais Ķīnas ražotāju eksportētāju dempings.

4.4.7.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (117) | Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi.

  7. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2010 | 2011 | 2012 | PIP laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t, diapazoni) | 1 000–1 150 | 1 050–1 200 | 1 150–1 300 | 1 150–1 300 |
| Indekss | 100 | 103 | 113 | 115 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t, diapazoni) | 750–900 | 850–1 000 | 850–1 000 | 850–1 000 |
| Indekss | 100 | 113 | 111 | 115 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(117)

Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā attīstījās šādi.

7. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

2010

2011

2012

PIP laikā

Vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t, diapazoni)

1 000–1 150

1 050–1 200

1 150–1 300

1 150–1 300

Indekss

100

103

113

115

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t, diapazoni)

750–900

850–1 000

850–1 000

850–1 000

Indekss

100

113

111

115

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (118) | Vidējās svērtās vienības ražošanas izmaksas 2010.–2011. gadā palielinājās par 13 %, un pēc tam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pieauga par vēl 2 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(118)

Vidējās svērtās vienības ražošanas izmaksas 2010.–2011. gadā palielinājās par 13 %, un pēc tam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pieauga par vēl 2 procentpunktiem.

| (119) | Pārdošanas cenas attīstījās līdzīgi, taču ar aptuveni viena gada nobīdi. 2011. gada izmaksu pieaugumu Savienības ražošanas nozare varēja pilnībā attiecināt uz tās klientiem tikai 2012. gadā. Tas nozīmēja zemāku rentabilitāti 2011. gadā, kā skaidrots 120. un turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(119)

Pārdošanas cenas attīstījās līdzīgi, taču ar aptuveni viena gada nobīdi. 2011. gada izmaksu pieaugumu Savienības ražošanas nozare varēja pilnībā attiecināt uz tās klientiem tikai 2012. gadā. Tas nozīmēja zemāku rentabilitāti 2011. gadā, kā skaidrots 120. un turpmākajos apsvērumos.

4.4.8.   Darbaspēka izmaksas

| (120) | Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  8. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 2010 | 2011 | 2012 | PIP laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā alga uz vienu darbinieku (indekss) | 100 | 103 | 114 | 118 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(120)

Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

8. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

2010

2011

2012

PIP laikā

Vidējā alga uz vienu darbinieku (indekss)

100

103

114

118

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (121) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku kopumā palielinājās par 18 %, un to galvenokārt ietekmēja būtiskais pieaugums par 11 procentpunktiem 2011.–2012. gadā. |
| --- | --- |

(121)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku kopumā palielinājās par 18 %, un to galvenokārt ietekmēja būtiskais pieaugums par 11 procentpunktiem 2011.–2012. gadā.

4.4.9.   Krājumi

| (122) | Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  9. tabula


  Krājumi | 2010 | 2011 | 2012 | PIP laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (diapazoni) | 14 000–16 000 | 14 000–16 000 | 17 000–19 000 | 22 000–24 000 |
| Indekss | 100 | 101 | 121 | 155 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(122)

Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

9. tabula

Krājumi

2010

2011

2012

PIP laikā

Krājumi perioda beigās (diapazoni)

14 000–16 000

14 000–16 000

17 000–19 000

22 000–24 000

Indekss

100

101

121

155

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (123) | Savienības ražotāju perioda beigu krājumi attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Krājumu augsto līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās ietekmēja sezonāli faktori. Citiem periodiem perioda beigu krājumi tika fiksēti decembra beigās, savukārt attiecībā uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu tie tika fiksēti jūnija beigās, proti, tieši pirms perioda, kad ir visai augsts pieprasījums, ko nosaka dzērienu patēriņa pieaugums, un samērā zems ražošanas apjoms saistībā ar vasaras atvaļinājumiem. Tāpēc ir normāli, ka minētajā periodā krājumu apjoms ir nedaudz lielāks. |
| --- | --- |

(123)

Savienības ražotāju perioda beigu krājumi attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Krājumu augsto līmeni pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās ietekmēja sezonāli faktori. Citiem periodiem perioda beigu krājumi tika fiksēti decembra beigās, savukārt attiecībā uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu tie tika fiksēti jūnija beigās, proti, tieši pirms perioda, kad ir visai augsts pieprasījums, ko nosaka dzērienu patēriņa pieaugums, un samērā zems ražošanas apjoms saistībā ar vasaras atvaļinājumiem. Tāpēc ir normāli, ka minētajā periodā krājumu apjoms ir nedaudz lielāks.

4.4.10.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (124) | Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  10. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2010 | 2011 | 2012 | PIP laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veikto pārdošanas darījumu rentabilitāte (diapazons) | 12 %–17 % | 7 %–12 % | 12 %–17 % | 12 %–17 % |
| Indekss | 100 | 69 | 103 | 103 |
| Naudas plūsma (indekss) | 100 | 50 | 86 | 80 |
| Ieguldījumi (indekss) | 100 | 162 | 123 | 106 |
| Ienākums no ieguldījumiem (diapazons) | 30 %–40 % | 15 %–25 % | 25 %–35 % | 25 %–35 % |
| Indekss | 100 | 59 | 93 | 90 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(124)

Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

10. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2010

2011

2012

PIP laikā

Nesaistītiem klientiem Savienībā veikto pārdošanas darījumu rentabilitāte (diapazons)

12 %–17 %

7 %–12 %

12 %–17 %

12 %–17 %

Indekss

100

69

103

103

Naudas plūsma (indekss)

100

50

86

80

Ieguldījumi (indekss)

100

162

123

106

Ienākums no ieguldījumiem (diapazons)

30 %–40 %

15 %–25 %

25 %–35 %

25 %–35 %

Indekss

100

59

93

90

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (125) | Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Gandrīz visā attiecīgajā periodā rentabilitāte bija stabila. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā pārsniedza mērķa peļņu, kas bija noteikta sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(125)

Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Gandrīz visā attiecīgajā periodā rentabilitāte bija stabila. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā pārsniedza mērķa peļņu, kas bija noteikta sākotnējā izmeklēšanā.

| (126) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Visā attiecīgajā periodā šis rādītājs bija apmierinošā līmenī. |
| --- | --- |

(126)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Visā attiecīgajā periodā šis rādītājs bija apmierinošā līmenī.

| (127) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Šis rādītājs kopumā attīstījās tāpat kā rentabilitāte un visā attiecīgajā periodā bija apmierinošā līmenī. |
| --- | --- |

(127)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Šis rādītājs kopumā attīstījās tāpat kā rentabilitāte un visā attiecīgajā periodā bija apmierinošā līmenī.

| (128) | Neviens no Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā nesūdzējās par kapitāla piesaistes grūtībām. |
| --- | --- |

(128)

Neviens no Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā nesūdzējās par kapitāla piesaistes grūtībām.

4.4.11.   Secinājums par kaitējumu

| (129) | Vairums kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, nodarbinātība, darbaspēka izmaksas un pārdošanas cenas, attīstījās pozitīvi. Kaut arī tendences attiecībā uz tādiem finanšu rādītājiem kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem ir neviendabīgas, to līmeņi absolūtā izteiksmē ir apmierinoši un neuzrāda kaitējumu. |
| --- | --- |

(129)

Vairums kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, nodarbinātība, darbaspēka izmaksas un pārdošanas cenas, attīstījās pozitīvi. Kaut arī tendences attiecībā uz tādiem finanšu rādītājiem kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem ir neviendabīgas, to līmeņi absolūtā izteiksmē ir apmierinoši un neuzrāda kaitējumu.

| (130) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, ko radīja iepriekšējais dempings, un necieš būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, ko radīja iepriekšējais dempings, un necieš būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

4.5.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

| (131) | Iepriekš aprakstītās attiecīgā Ķīnas ražojuma importa cenu un apjoma tendences rāda, ka spēkā esošie pasākumi (antidempinga maksājums un saistības) ir radījuši cenu pieaugumu un apjoma samazinājumu, kaut arī Ķīnas eksportētāju klātbūtne Savienības tirgū joprojām ir ievērojama. Galvenais ieguvējs no šīm tendencēm bija Savienības ražošanas nozare, jo trešo valstu klātbūtne tirgū saglabājās visai ierobežota. Tas liecina, ka kaitējuma novēršana galvenokārt ir spēkā esošo pasākumu rezultāts. |
| --- | --- |

(131)

Iepriekš aprakstītās attiecīgā Ķīnas ražojuma importa cenu un apjoma tendences rāda, ka spēkā esošie pasākumi (antidempinga maksājums un saistības) ir radījuši cenu pieaugumu un apjoma samazinājumu, kaut arī Ķīnas eksportētāju klātbūtne Savienības tirgū joprojām ir ievērojama. Galvenais ieguvējs no šīm tendencēm bija Savienības ražošanas nozare, jo trešo valstu klātbūtne tirgū saglabājās visai ierobežota. Tas liecina, ka kaitējuma novēršana galvenokārt ir spēkā esošo pasākumu rezultāts.

| (132) | Kā minēts 45. apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir neizmantota jauda, kas ļauj ļoti strauji palielināt eksportu. Turklāt, ņemot vērā, ka ES tirgū ir izdevīgākas cenas nekā lielākajā daļā trešo valstu tirgu, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumi tiktu izbeigti, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz šīm valstīm, varētu tikt novirzīti uz ES tirgu. |
| --- | --- |

(132)

Kā minēts 45. apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir neizmantota jauda, kas ļauj ļoti strauji palielināt eksportu. Turklāt, ņemot vērā, ka ES tirgū ir izdevīgākas cenas nekā lielākajā daļā trešo valstu tirgu, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumi tiktu izbeigti, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz šīm valstīm, varētu tikt novirzīti uz ES tirgu.

| (133) | Papildus jāatzīmē, ka tādos nozīmīgos starptautiskajos tirgos kā ASV, Brazīlija, Taizeme un Ukraina attiecībā uz Ķīnas citronskābi ir noteikti antidempinga maksājumi. Tāpēc gadījumā, ja antidempinga pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārdot minētajos tirgos būtu grūtāk nekā neaizsargātā ES tirgū. |
| --- | --- |

(133)

Papildus jāatzīmē, ka tādos nozīmīgos starptautiskajos tirgos kā ASV, Brazīlija, Taizeme un Ukraina attiecībā uz Ķīnas citronskābi ir noteikti antidempinga maksājumi. Tāpēc gadījumā, ja antidempinga pasākumi tiktu izbeigti, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pārdot minētajos tirgos būtu grūtāk nekā neaizsargātā ES tirgū.

| (134) | Turklāt cenas, ko piemēro Ķīnas ražotāji eksportētāji, uz kuriem neattiecas saistības, ir ievērojami zemākas nekā ES ražošanas nozares cenas, proti, par 20 %–45 %. Tāpat arī cenas, ko ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas saistības, piemēro trešo valstu tirgos, ir par 20 %–39 % zemākas nekā ES ražošanas nozares cenas. Šie skaitļi uzrāda cenu līmeni, kādu Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, piemērotu Savienības tirgū, ja pasākumu nebūtu. |
| --- | --- |

(134)

Turklāt cenas, ko piemēro Ķīnas ražotāji eksportētāji, uz kuriem neattiecas saistības, ir ievērojami zemākas nekā ES ražošanas nozares cenas, proti, par 20 %–45 %. Tāpat arī cenas, ko ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas saistības, piemēro trešo valstu tirgos, ir par 20 %–39 % zemākas nekā ES ražošanas nozares cenas. Šie skaitļi uzrāda cenu līmeni, kādu Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, piemērotu Savienības tirgū, ja pasākumu nebūtu.

| (135) | Ķīnas eksporta iespējamību par pazeminātām cenām, ja pasākumu nebūtu, apliecina daudzās antidempinga izmeklēšanas par Ķīnas citronskābi, kuras veiktas citās valstīs, kas minētas 133. apsvērumā. |
| --- | --- |

(135)

Ķīnas eksporta iespējamību par pazeminātām cenām, ja pasākumu nebūtu, apliecina daudzās antidempinga izmeklēšanas par Ķīnas citronskābi, kuras veiktas citās valstīs, kas minētas 133. apsvērumā.

| (136) | Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir visas iespējas ievērojami palielināt jau tā lielo tirgus daļu, piemērojot cenas, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, par sliktu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(136)

Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir visas iespējas ievērojami palielināt jau tā lielo tirgus daļu, piemērojot cenas, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, par sliktu Savienības ražošanas nozarei.

| (137) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji diez vai pazeminātu cenas līdz līmenim, kāds tiek piemērots citu trešo valstu tirgos. Tomēr izmeklēšanā konstatētajos faktos nav rodams pamatojums šim argumentam. Kā norādīts 134. apsvērumā, cenu samazinājuma starpības, kas Savienības tirgū konstatētas attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem neattiecas saistības (20 %–45 %), ir ļoti līdzīgas tām, kas trešo valstu tirgos konstatētas attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas saistības (20 %–39 %). Līdz ar to ir iespējams, ka tad, ja pasākumu nebūtu, Ķīnas cenas, ko piemēro Savienības tirgū, tuvotos cenām, kuras Ķīnas ražotāji eksportētāji piemēro citur. |
| --- | --- |

(137)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji diez vai pazeminātu cenas līdz līmenim, kāds tiek piemērots citu trešo valstu tirgos. Tomēr izmeklēšanā konstatētajos faktos nav rodams pamatojums šim argumentam. Kā norādīts 134. apsvērumā, cenu samazinājuma starpības, kas Savienības tirgū konstatētas attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem neattiecas saistības (20 %–45 %), ir ļoti līdzīgas tām, kas trešo valstu tirgos konstatētas attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas saistības (20 %–39 %). Līdz ar to ir iespējams, ka tad, ja pasākumu nebūtu, Ķīnas cenas, ko piemēro Savienības tirgū, tuvotos cenām, kuras Ķīnas ražotāji eksportētāji piemēro citur.

| (138) | Tāpēc var secināt, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā kaitējums varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(138)

Tāpēc var secināt, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā kaitējums varētu atkārtoties.

5.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (139) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai antidempinga pasākumu noteikšana attiecībā uz ĶTR izcelsmes citronskābes importu atbilstoši šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot visu iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(139)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai antidempinga pasākumu noteikšana attiecībā uz ĶTR izcelsmes citronskābes importu atbilstoši šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot visu iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (140) | Šajā izmeklēšanā piedalījās abi Savienības ražotāji, kuru ražošana atbilst 100 % Savienības ražošanas apjoma. Kā norādīts 130. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja iepriekšējais dempings. |
| --- | --- |

(140)

Šajā izmeklēšanā piedalījās abi Savienības ražotāji, kuru ražošana atbilst 100 % Savienības ražošanas apjoma. Kā norādīts 130. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja iepriekšējais dempings.

| (141) | Savienības ražošanas nozare atguvās no iepriekšējā kaitējuma, pateicoties spēkā esošajiem pasākumiem. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tās darbība ir dzīvotspējīga, ja tai nav jāsaskaras netaisnīgu konkurenci, ko rada imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(141)

Savienības ražošanas nozare atguvās no iepriekšējā kaitējuma, pateicoties spēkā esošajiem pasākumiem. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tās darbība ir dzīvotspējīga, ja tai nav jāsaskaras netaisnīgu konkurenci, ko rada imports par dempinga cenām.

| (142) | Savukārt pasākumu izbeigšanas gadījumā, visticamāk, pieaugtu netaisnīga konkurence, ko radītu imports no Ķīnas par dempinga cenām, un tas apdraudētu atlikušo ražotāju iespēju turpināt darbību šajā nozarē, kas principā ir dzīvotspējīga. Jāatgādina, ka pirms pasākumu noteikšanas pret importu no Ķīnas darbību izbeidza trīs Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(142)

Savukārt pasākumu izbeigšanas gadījumā, visticamāk, pieaugtu netaisnīga konkurence, ko radītu imports no Ķīnas par dempinga cenām, un tas apdraudētu atlikušo ražotāju iespēju turpināt darbību šajā nozarē, kas principā ir dzīvotspējīga. Jāatgādina, ka pirms pasākumu noteikšanas pret importu no Ķīnas darbību izbeidza trīs Savienības ražotāji.

| (143) | Tāpēc secināms, ka pasākumu atstāšana spēkā ir Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(143)

Tāpēc secināms, ka pasākumu atstāšana spēkā ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

5.2.   Nesaistīto importētāju intereses

| (144) | Kā norādīts 13. apsvērumā, uz aicinājumu par iekļaušanu izlasē atsaucās seši nesaistīti importētāji. Izlasē iekļāva trīs lielākos importētājus, bet viens no tiem galu galā neiesniedza jēgpilnas atbildes uz anketas jautājumiem. Galīgā izlase sastāvēja no abiem atlikušajiem importētājiem. |
| --- | --- |

(144)

Kā norādīts 13. apsvērumā, uz aicinājumu par iekļaušanu izlasē atsaucās seši nesaistīti importētāji. Izlasē iekļāva trīs lielākos importētājus, bet viens no tiem galu galā neiesniedza jēgpilnas atbildes uz anketas jautājumiem. Galīgā izlase sastāvēja no abiem atlikušajiem importētājiem.

| (145) | Abi importētāji tirgo plašu ražojumu klāstu. Citronskābes nozīme to kopējā apgrozījumā ir ļoti atšķirīga. Vienam no importētājiem citronskābes daļa kopējā apgrozījumā ir nebūtiska, savukārt otram importētājam tā ir viens no svarīgākajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(145)

Abi importētāji tirgo plašu ražojumu klāstu. Citronskābes nozīme to kopējā apgrozījumā ir ļoti atšķirīga. Vienam no importētājiem citronskābes daļa kopējā apgrozījumā ir nebūtiska, savukārt otram importētājam tā ir viens no svarīgākajiem ražojumiem.

| (146) | Neviens no abiem izlasē iekļautajiem importētājiem neizteica kategoriskus iebildumus pret spēkā esošajiem pasākumiem, bet norādīja, ka pašreizējā MIC ir pārāk augsta, kas nozīmē būtisku peļņu Savienības nozarei. Tāpēc šie importētāji pieprasīja samazināt MIC. |
| --- | --- |

(146)

Neviens no abiem izlasē iekļautajiem importētājiem neizteica kategoriskus iebildumus pret spēkā esošajiem pasākumiem, bet norādīja, ka pašreizējā MIC ir pārāk augsta, kas nozīmē būtisku peļņu Savienības nozarei. Tāpēc šie importētāji pieprasīja samazināt MIC.

5.3.   Lietotāju intereses

| (147) | Komisija saņēma sešas pilnīgas lietotāju atbildes, galvenokārt no ķīmijas rūpniecības un farmācijas nozares. Kaut arī pats lielākais citronskābes lietotājs ir pārtikas un dzērienu nozare (vismaz 50 % no kopējā patēriņa), nebija neviena šīs nozares lietotāja, kas pilnībā sadarbotos. |
| --- | --- |

(147)

Komisija saņēma sešas pilnīgas lietotāju atbildes, galvenokārt no ķīmijas rūpniecības un farmācijas nozares. Kaut arī pats lielākais citronskābes lietotājs ir pārtikas un dzērienu nozare (vismaz 50 % no kopējā patēriņa), nebija neviena šīs nozares lietotāja, kas pilnībā sadarbotos.

| (148) | Lietotājus uztrauca piegāžu drošība. Bažas radīja Savienības ražotāju nespēja pilnībā apgādāt Savienības tirgu. Tomēr spēkā esošie pasākumi neapturēja Ķīnas importa ieplūšanu Savienības tirgū ievērojamos apjomos, kas ļāva nodrošināt ar šo ražojumu to tirgus daļu, kuru nespēj nodrošināt Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(148)

Lietotājus uztrauca piegāžu drošība. Bažas radīja Savienības ražotāju nespēja pilnībā apgādāt Savienības tirgu. Tomēr spēkā esošie pasākumi neapturēja Ķīnas importa ieplūšanu Savienības tirgū ievērojamos apjomos, kas ļāva nodrošināt ar šo ražojumu to tirgus daļu, kuru nespēj nodrošināt Savienības ražošanas nozare.

| (149) | Lielai lietotāju grupai, piemēram, pārtikas un dzērienu nozarei un farmācijas nozarei, ražojumos nepieciešamais citronskābes daudzums ir nebūtisks. Šie lietotāji uzskata, ka citronskābi aizstāt ir sarežģīti, tāpēc piegāžu drošība bieži vien ir svarīgāka nekā cena. Tā kā citronskābei ir ļoti neliela nozīme to izmaksu struktūrā, attiecīgo pasākumu finansiālā ietekme uz šiem lietotājiem ir nebūtiska. |
| --- | --- |

(149)

Lielai lietotāju grupai, piemēram, pārtikas un dzērienu nozarei un farmācijas nozarei, ražojumos nepieciešamais citronskābes daudzums ir nebūtisks. Šie lietotāji uzskata, ka citronskābi aizstāt ir sarežģīti, tāpēc piegāžu drošība bieži vien ir svarīgāka nekā cena. Tā kā citronskābei ir ļoti neliela nozīme to izmaksu struktūrā, attiecīgo pasākumu finansiālā ietekme uz šiem lietotājiem ir nebūtiska.

| (150) | Lietotājiem, kuri ražo ķīmiskos produktus un kuru patēriņš atbilst aptuveni 25 % no ES kopējā patēriņa, citronskābe ir vidēji nozīmīga – tās īpatsvars izejvielu izmaksās ir aptuveni 5 %. Šie lietotāji uzskata, ka antidempinga pasākumi nebūtu jāatstāj spēkā. Daži lietotāji norādīja arī uz ES ražotāju labo finansiālo stāvokli. Pasākumu ietekme uz šiem lietotājiem ir lielāka nekā uz pārtikas un dzērienu nozari un farmācijas nozari. Tomēr informācija, ko sniedza ķīmisko produktu ražotāji, kuri sadarbojās, rāda, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, tiem izdevās gūt krietnu peļņu. Tāpēc uzskatāms, ka pasākumu ietekme uz šiem lietotājiem ir ierobežota. |
| --- | --- |

(150)

Lietotājiem, kuri ražo ķīmiskos produktus un kuru patēriņš atbilst aptuveni 25 % no ES kopējā patēriņa, citronskābe ir vidēji nozīmīga – tās īpatsvars izejvielu izmaksās ir aptuveni 5 %. Šie lietotāji uzskata, ka antidempinga pasākumi nebūtu jāatstāj spēkā. Daži lietotāji norādīja arī uz ES ražotāju labo finansiālo stāvokli. Pasākumu ietekme uz šiem lietotājiem ir lielāka nekā uz pārtikas un dzērienu nozari un farmācijas nozari. Tomēr informācija, ko sniedza ķīmisko produktu ražotāji, kuri sadarbojās, rāda, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, tiem izdevās gūt krietnu peļņu. Tāpēc uzskatāms, ka pasākumu ietekme uz šiem lietotājiem ir ierobežota.

| (151) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas, kas darbojas mazgāšanas līdzekļu nozarē, apgalvoja, ka attiecībā uz dažiem ražojumiem citronskābes īpatsvars izmaksās ir lielāks nekā iepriekš minētie vidēji 5 %. Tomēr šīs personas neiesniedza nekādus pierādījumus tam, ka konkrēti mazgāšanas līdzekļu nozarē šis vidējais īpatsvars atšķiras no 5 % rādītāja, kas norādīts ķīmijas rūpniecībai kopumā. Tāpēc uzskatāms, ka secinājumi, kas izdarīti par ķīmijas rūpniecību kopumā, ir attiecināmi arī uz mazgāšanas līdzekļu nozari. |
| --- | --- |

(151)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas, kas darbojas mazgāšanas līdzekļu nozarē, apgalvoja, ka attiecībā uz dažiem ražojumiem citronskābes īpatsvars izmaksās ir lielāks nekā iepriekš minētie vidēji 5 %. Tomēr šīs personas neiesniedza nekādus pierādījumus tam, ka konkrēti mazgāšanas līdzekļu nozarē šis vidējais īpatsvars atšķiras no 5 % rādītāja, kas norādīts ķīmijas rūpniecībai kopumā. Tāpēc uzskatāms, ka secinājumi, kas izdarīti par ķīmijas rūpniecību kopumā, ir attiecināmi arī uz mazgāšanas līdzekļu nozari.

| (152) | Ieinteresētās personas pēc informācijas izpaušanas turklāt apgalvoja, ka no 2017. gada vēl lielāku citronskābes patēriņu Savienībā izraisīs jaunais fosfātu izmantošanas aizliegums mazgāšanas līdzekļos, ko lieto automātiskajās trauku mazgājamās mašīnās. Kaut arī ir skaidrs, ka līdz tam laikam fosfāti būs jāaizstāj ar citām vielām, šobrīd vēl nav zināms, vai tos aizstās ar citronskābi vai kādām citām vielām. Šīs personas turklāt neiesniedza nekādus faktiskus pierādījumus par šo izmaiņu vispārīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(152)

Ieinteresētās personas pēc informācijas izpaušanas turklāt apgalvoja, ka no 2017. gada vēl lielāku citronskābes patēriņu Savienībā izraisīs jaunais fosfātu izmantošanas aizliegums mazgāšanas līdzekļos, ko lieto automātiskajās trauku mazgājamās mašīnās. Kaut arī ir skaidrs, ka līdz tam laikam fosfāti būs jāaizstāj ar citām vielām, šobrīd vēl nav zināms, vai tos aizstās ar citronskābi vai kādām citām vielām. Šīs personas turklāt neiesniedza nekādus faktiskus pierādījumus par šo izmaiņu vispārīgo ietekmi.

| (153) | Visu izvērtējot, pasākumu pozitīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozari ievērojami pārsniedz spēkā esošo pasākumu ierobežoto vai nebūtisko ietekmi uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(153)

Visu izvērtējot, pasākumu pozitīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozari ievērojami pārsniedz spēkā esošo pasākumu ierobežoto vai nebūtisko ietekmi uz lietotājiem.

5.4.   Piegādes avoti Savienības tirgū

| (154) | Ieinteresētās personas sūdzējās par to, ka Savienības tirgū trūkstot konkurences. Savienībā tiešām ir tikai divi ES ražotāji. Lai apmierinātu ES lietotāju vajadzības, Savienības tirgum ir nepieciešams imports, un tas nāk galvenokārt no ĶTR. |
| --- | --- |

(154)

Ieinteresētās personas sūdzējās par to, ka Savienības tirgū trūkstot konkurences. Savienībā tiešām ir tikai divi ES ražotāji. Lai apmierinātu ES lietotāju vajadzības, Savienības tirgum ir nepieciešams imports, un tas nāk galvenokārt no ĶTR.

| (155) | Tomēr situāciju, ka Savienībā palika tikai divi ražotāji, izraisīja Ķīnas ražotāju eksportētāju dempings, kas bija pamats pārskatāmo pasākumu noteikšanai. 2004. gadā, tas ir, sākotnējās izmeklēšanas perioda sākumā, Savienībā vēl bija pieci ražotāji, kas konkurēja ar ievērojama apjoma importu no Ķīnas par dempinga cenām. Turpmākajos gados (2004.–2007.), kad Savienībā ienāca liela apjoma imports no ĶTR par izteiktām dempinga cenām, trim Savienības ražotājiem nācās pamest šo tirgu, un radās pašreizējā duopola situācija. |
| --- | --- |

(155)

Tomēr situāciju, ka Savienībā palika tikai divi ražotāji, izraisīja Ķīnas ražotāju eksportētāju dempings, kas bija pamats pārskatāmo pasākumu noteikšanai. 2004. gadā, tas ir, sākotnējās izmeklēšanas perioda sākumā, Savienībā vēl bija pieci ražotāji, kas konkurēja ar ievērojama apjoma importu no Ķīnas par dempinga cenām. Turpmākajos gados (2004.–2007.), kad Savienībā ienāca liela apjoma imports no ĶTR par izteiktām dempinga cenām, trim Savienības ražotājiem nācās pamest šo tirgu, un radās pašreizējā duopola situācija.

| (156) | Kopš spēkā esošo pasākumu noteikšanas ir izdevies apturēt Savienības ražotāju skaita samazināšanos. Ja Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tiktu ļauts atsākt dempingu neierobežotos apjomos, Savienības ražošanas nozarei atsāktos kaitējums, tostarp tirgus daļas zaudēšana importam no Ķīnas. |
| --- | --- |

(156)

Kopš spēkā esošo pasākumu noteikšanas ir izdevies apturēt Savienības ražotāju skaita samazināšanos. Ja Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tiktu ļauts atsākt dempingu neierobežotos apjomos, Savienības ražošanas nozarei atsāktos kaitējums, tostarp tirgus daļas zaudēšana importam no Ķīnas.

| (157) | Savienības ražotājiem trūkst jaudas, lai pilnībā apmierinātu Savienības tirgus pieprasījumu (skatīt 107. apsvērumu). Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no Ķīnas turpināja ienākt Savienībā ievērojamos apjomos, un tā tirgus daļa visā attiecīgajā periodā bija 35 % līdz 45 %, kā skaidrots 93. apsvērumā. |
| --- | --- |

(157)

Savienības ražotājiem trūkst jaudas, lai pilnībā apmierinātu Savienības tirgus pieprasījumu (skatīt 107. apsvērumu). Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no Ķīnas turpināja ienākt Savienībā ievērojamos apjomos, un tā tirgus daļa visā attiecīgajā periodā bija 35 % līdz 45 %, kā skaidrots 93. apsvērumā.

| (158) | Ja pasākumu nebūs, ir iespējams, ka ES tirgu nāksies pamest arī vienīgajiem diviem ES ražotājiem, kas vēl ir palikuši. Tādā gadījumā ES lietotāji kļūtu vēl atkarīgāki no viena importa avota – ĶTR –, kas, ņemot vērā iepriekš minēto piegāžu drošības nozīmi, nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(158)

Ja pasākumu nebūs, ir iespējams, ka ES tirgu nāksies pamest arī vienīgajiem diviem ES ražotājiem, kas vēl ir palikuši. Tādā gadījumā ES lietotāji kļūtu vēl atkarīgāki no viena importa avota – ĶTR –, kas, ņemot vērā iepriekš minēto piegāžu drošības nozīmi, nebūtu Savienības interesēs.

5.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (159) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes citronskābei noteikto pasākumu atstāšana spēkā nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(159)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes citronskābei noteikto pasākumu atstāšana spēkā nav Savienības interesēs.

6.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

6.1.   Starpposma pārskatīšana, kas attiecās vienīgi uz kaitējuma pārbaudi

| (160) | Uz lielāko daļu no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, attiecas 2. apsvērumā minētās saistības. Kā minēts 41. apsvērumā, termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka to cenas eksportam uz ES noteica minētās cenu saistības, ar ko ir paredzētas minimālās importa cenas (MIC). Tāpēc tika atzīts, ka šo ražotāju eksportētāju cenas nav pietiekami uzticamas, lai tās šīs izmeklēšanas konkrētajos apstākļos izmantotu analīzei par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību. Turklāt, kā skaidrots 100. apsvērumā, šīs eksporta cenas nevar uzskatīt par ticamu rādītāju, lai veiktu ticamu un jēgpilnu cenu samazinājuma aprēķinu. Šā paša iemesla dēļ šīs cenas nav arī pietiekami uzticamas jaunā kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinam. |
| --- | --- |

(160)

Uz lielāko daļu no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, attiecas 2. apsvērumā minētās saistības. Kā minēts 41. apsvērumā, termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka to cenas eksportam uz ES noteica minētās cenu saistības, ar ko ir paredzētas minimālās importa cenas (MIC). Tāpēc tika atzīts, ka šo ražotāju eksportētāju cenas nav pietiekami uzticamas, lai tās šīs izmeklēšanas konkrētajos apstākļos izmantotu analīzei par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību. Turklāt, kā skaidrots 100. apsvērumā, šīs eksporta cenas nevar uzskatīt par ticamu rādītāju, lai veiktu ticamu un jēgpilnu cenu samazinājuma aprēķinu. Šā paša iemesla dēļ šīs cenas nav arī pietiekami uzticamas jaunā kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinam.

| (161) | Laiwu, Ķīnas ražotājs eksportētājs, uz kuru neattiecās saistības un kurš sadarbojās, piemēroja saistību neietekmētas eksporta cenas, tāpēc tās varēja izmantot jaunā kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. |
| --- | --- |

(161)

Laiwu, Ķīnas ražotājs eksportētājs, uz kuru neattiecās saistības un kurš sadarbojās, piemēroja saistību neietekmētas eksporta cenas, tāpēc tās varēja izmantot jaunā kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai.

6.2.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (162) | Lai noteiktu attiecīgo pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu, ka atkārtojas kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(162)

Lai noteiktu attiecīgo pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu, ka atkārtojas kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

| (163) | Kaitējums neatkārtotos, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare varētu pamatoti gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Peļņas procents, kas šim nolūkam noteikts sākotnējā izmeklēšanā, bija 6 %. |
| --- | --- |

(163)

Kaitējums neatkārtotos, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare varētu pamatoti gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Peļņas procents, kas šim nolūkam noteikts sākotnējā izmeklēšanā, bija 6 %.

| (164) | Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīgā ražojuma cenu: no Savienības pārdošanas cenām atņēma pārskatīšanas izmeklēšanas perioda faktisko peļņas procentu un to aizstāja ar iepriekš minēto peļņas procentu 6 % apmērā. |
| --- | --- |

(164)

Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīgā ražojuma cenu: no Savienības pārdošanas cenām atņēma pārskatīšanas izmeklēšanas perioda faktisko peļņas procentu un to aizstāja ar iepriekš minēto peļņas procentu 6 % apmērā.

| (165) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka peļņas procents 6 % apmērā pirms nodokļu samaksas ir pārāk zems, jo lielās nodokļa likmes dēļ peļņa, kas atliek pēc nodokļiem, nenodrošina nepieciešamos līdzekļus. |
| --- | --- |

(165)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka peļņas procents 6 % apmērā pirms nodokļu samaksas ir pārāk zems, jo lielās nodokļa likmes dēļ peļņa, kas atliek pēc nodokļiem, nenodrošina nepieciešamos līdzekļus.

| (166) | Šeit jānorāda, ka kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantotais peļņas procents atbilst peļņas procentam situācijā, ja nav importa par dempinga cenām. Minētā ieinteresētā persona nesniedza nekādus argumentus, kas pierādītu, ka peļņas procents 6 % apmērā – sākotnējā izmeklēšanā noteiktais faktiskais Savienības ražošanas nozares peļņas procents situācijā bez importa par dempinga cenām – šiem mērķiem neder. |
| --- | --- |

(166)

Šeit jānorāda, ka kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantotais peļņas procents atbilst peļņas procentam situācijā, ja nav importa par dempinga cenām. Minētā ieinteresētā persona nesniedza nekādus argumentus, kas pierādītu, ka peļņas procents 6 % apmērā – sākotnējā izmeklēšanā noteiktais faktiskais Savienības ražošanas nozares peļņas procents situācijā bez importa par dempinga cenām – šiem mērķiem neder.

| (167) | Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot Laiwu vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, ar Savienības ražotāju pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kura neizraisa kaitējumu. Šajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(167)

Pēc tam Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, salīdzinot Laiwu vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, ar Savienības ražotāju pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kura neizraisa kaitējumu. Šajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

6.3.   Galīgie antidempinga pasākumi

| (168) | Attiecībā uz uzņēmumu Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. galīgie antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktā paredzēto mazākā maksājuma noteikumu. Kaitējuma starpību Komisija salīdzināja ar dempinga starpību. Maksājuma likme būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma novēršanas starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(168)

Attiecībā uz uzņēmumu Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. galīgie antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktā paredzēto mazākā maksājuma noteikumu. Kaitējuma starpību Komisija salīdzināja ar dempinga starpību. Maksājuma likme būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma novēršanas starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (169) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgajai antidempinga maksājuma likmei, kas izteikta attiecībā pret CIF cenu līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, būtu jābūt šādai.








  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma novēršanas līmenis | Galīgais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. | 37,8 % | 15,3 % | 15,3 % |

(169)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgajai antidempinga maksājuma likmei, kas izteikta attiecībā pret CIF cenu līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, būtu jābūt šādai.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma novēršanas līmenis

Galīgais antidempinga maksājums

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.

37,8 %

15,3 %

15,3 %

| (170) | Termiņbeigu pārskatīšanā atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam būtu jāatstāj spēkā ĶTR izcelsmes citronskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka šie pasākumi izpaužas kā konkrētiem uzņēmumiem noteikti procentuālie maksājumi ar dažādām likmēm un saistības. |
| --- | --- |

(170)

Termiņbeigu pārskatīšanā atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam būtu jāatstāj spēkā ĶTR izcelsmes citronskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka šie pasākumi izpaužas kā konkrētiem uzņēmumiem noteikti procentuālie maksājumi ar dažādām likmēm un saistības.

| (171) | Katra uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Līdz ar to tās atspoguļo situāciju, kādu izmeklēšanas laikā konstatēja attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes piemēro vienīgi importētam attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas norādītās juridiskās personas. Importētajam attiecīgajam ražojumam, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Individuālās antidempinga maksājuma likmes tiem nebūtu piemērojamas. |
| --- | --- |

(171)

Katra uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Līdz ar to tās atspoguļo situāciju, kādu izmeklēšanas laikā konstatēja attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes piemēro vienīgi importētam attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un kuru ražojušas norādītās juridiskās personas. Importētajam attiecīgajam ražojumam, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Individuālās antidempinga maksājuma likmes tiem nebūtu piemērojamas.

| (172) | Uzņēmums var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina tiesību subjekta nosaukumu vai adresi. Attiecīgais pieprasījums adresējams Komisijai (12). Pieprasījumā jāiekļauj visa būtiskā informācija, kas pierāda, ka izmaiņas neietekmē uzņēmuma tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma vai adreses maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojumu par nosaukuma vai adreses maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(172)

Uzņēmums var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina tiesību subjekta nosaukumu vai adresi. Attiecīgais pieprasījums adresējams Komisijai (12). Pieprasījumā jāiekļauj visa būtiskā informācija, kas pierāda, ka izmaiņas neietekmē uzņēmuma tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma vai adreses maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības uz tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojumu par nosaukuma vai adreses maiņu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (173) | Divi ražotāji eksportētāji paziņoja Komisijai par adreses izmaiņām. Viens no tiem paziņoja Komisijai arī par nosaukuma maiņu. Šīs izmaiņas neskar to darbību, ciktāl runa ir par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(173)

Divi ražotāji eksportētāji paziņoja Komisijai par adreses izmaiņām. Viens no tiem paziņoja Komisijai arī par nosaukuma maiņu. Šīs izmaiņas neskar to darbību, ciktāl runa ir par attiecīgo ražojumu.

| (174) | Vienam citam ražotājam eksportētājam individuālā maksājuma likme vairs nebūs piemērojama, jo tas ir beidzis pastāvēt. |
| --- | --- |

(174)

Vienam citam ražotājam eksportētājam individuālā maksājuma likme vairs nebūs piemērojama, jo tas ir beidzis pastāvēt.

| (175) | Konstatējumi, kas norādīti 173. un 174. apsvērumā, tika izpausti, bet nekādas piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(175)

Konstatējumi, kas norādīti 173. un 174. apsvērumā, tika izpausti, bet nekādas piezīmes netika saņemtas.

7.   PASĀKUMU FORMA

| (176) | Pasākumu formas pārskatīšanā Komisija izvērtēja saistību MIC struktūru. Komisija īpaši pievērsās indeksācijas mehānismam. |
| --- | --- |

(176)

Pasākumu formas pārskatīšanā Komisija izvērtēja saistību MIC struktūru. Komisija īpaši pievērsās indeksācijas mehānismam.

| (177) | Sākotnēji MIC indeksēja, pamatojoties uz ASV kukurūzas cenu svārstībām. Kad tika noteikti sākotnējie pasākumi, ražotāji eksportētāji, kuri piedāvāja uzņemties saistības, nevarēja atrast publiski pieejamu ES kukurūzas cenu atsauces avotu. Tagad šāds avots ir pieejams, un tas šķiet piemērotāks, ņemot vērā, ka MIC balstās uz Savienības ražošanas nozares cenu, kas neizraisa kaitējumu. |
| --- | --- |

(177)

Sākotnēji MIC indeksēja, pamatojoties uz ASV kukurūzas cenu svārstībām. Kad tika noteikti sākotnējie pasākumi, ražotāji eksportētāji, kuri piedāvāja uzņemties saistības, nevarēja atrast publiski pieejamu ES kukurūzas cenu atsauces avotu. Tagad šāds avots ir pieejams, un tas šķiet piemērotāks, ņemot vērā, ka MIC balstās uz Savienības ražošanas nozares cenu, kas neizraisa kaitējumu.

| (178) | Komisija pārbaudīja arī indeksācijā izmantoto lielumu, kas atspoguļo izejvielu patēriņu uz tonnu citronskābes, un atzina, ka tas ir pareizs. |
| --- | --- |

(178)

Komisija pārbaudīja arī indeksācijā izmantoto lielumu, kas atspoguļo izejvielu patēriņu uz tonnu citronskābes, un atzina, ka tas ir pareizs.

| (179) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tā vietā, lai izmantotu iepriekš aprakstīto MIC indeksāciju, būtu jāizmanto fiksēta minimālā cena vai indeksācija, kas balstās ne tikai uz kukurūzas, bet arī citu izejvielu cenām, jo ne visi Savienības ražotāji citronskābes ražošanā kā izejvielu izmanto kukurūzu. Tomēr, ņemot vērā ievērojamās svārstības, kas raksturīgas gan citronskābes ražošanas izmaksām, gan tās cenai, fiksēta minimālā cena ātri varētu zaudēt aktualitāti un izrādīties nepamatoti augsta vai zema. Turklāt nav uzskatāms, ka būtu lietderīgi veikt indeksāciju izejvielai, kuras cenas ir samērā stabilas – kamēr citronskābes cenas būtiski svārstās – un par kuru nav pieejams uzticams un publiski pieejams avots. |
| --- | --- |

(179)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tā vietā, lai izmantotu iepriekš aprakstīto MIC indeksāciju, būtu jāizmanto fiksēta minimālā cena vai indeksācija, kas balstās ne tikai uz kukurūzas, bet arī citu izejvielu cenām, jo ne visi Savienības ražotāji citronskābes ražošanā kā izejvielu izmanto kukurūzu. Tomēr, ņemot vērā ievērojamās svārstības, kas raksturīgas gan citronskābes ražošanas izmaksām, gan tās cenai, fiksēta minimālā cena ātri varētu zaudēt aktualitāti un izrādīties nepamatoti augsta vai zema. Turklāt nav uzskatāms, ka būtu lietderīgi veikt indeksāciju izejvielai, kuras cenas ir samērā stabilas – kamēr citronskābes cenas būtiski svārstās – un par kuru nav pieejams uzticams un publiski pieejams avots.

| (180) | Tāpēc tika atzīts, ka pamatojums izmantot fiksētu minimālo cenu vai indeksāciju ar vairākām izejvielām nav pārliecinošāks kā indeksācijai, kas balstās uz kukurūzas cenām. Tomēr, tā kā ne visi Savienības ražotāji kā izejvielu izmanto kukurūzu, tika atzīts, ka ir lietderīgi pārskatīt indeksācijā izmantoto lielumu, kas atspoguļo izejvielu patēriņu, lai tādējādi labāk ņemtu vērā kukurūzas vidējo svērto patēriņu Savienības ražošanas nozarē un šīs ražošanas nozares kaitējumu neizraisošās cenas attīstību kopumā. |
| --- | --- |

(180)

Tāpēc tika atzīts, ka pamatojums izmantot fiksētu minimālo cenu vai indeksāciju ar vairākām izejvielām nav pārliecinošāks kā indeksācijai, kas balstās uz kukurūzas cenām. Tomēr, tā kā ne visi Savienības ražotāji kā izejvielu izmanto kukurūzu, tika atzīts, ka ir lietderīgi pārskatīt indeksācijā izmantoto lielumu, kas atspoguļo izejvielu patēriņu, lai tādējādi labāk ņemtu vērā kukurūzas vidējo svērto patēriņu Savienības ražošanas nozarē un šīs ražošanas nozares kaitējumu neizraisošās cenas attīstību kopumā.

| (181) | Starpposma pārskatīšanā, kas attiecās vienīgi uz kaitējuma pārbaudi, Komisija Savienības ražošanas nozarei noteica jaunu cenu, kas neizraisa kaitējumu. Uz šā pamata MIC būtu jāpārskata un jāatjaunina, lai attiecīgās saistības paliktu spēkā. |
| --- | --- |

(181)

Starpposma pārskatīšanā, kas attiecās vienīgi uz kaitējuma pārbaudi, Komisija Savienības ražošanas nozarei noteica jaunu cenu, kas neizraisa kaitējumu. Uz šā pamata MIC būtu jāpārskata un jāatjaunina, lai attiecīgās saistības paliktu spēkā.

| (182) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas attiecīgie pieci ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tostarp ražotāju eksportētāju grupa, uz ko pašlaik attiecas saistības, un Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera (skatīt 2. un 3. apsvērumu) piedāvāja jaunas pieņemamas cenu saistības. |
| --- | --- |

(182)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas attiecīgie pieci ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tostarp ražotāju eksportētāju grupa, uz ko pašlaik attiecas saistības, un Ķīnas Metālu, minerālvielu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera (skatīt 2. un 3. apsvērumu) piedāvāja jaunas pieņemamas cenu saistības.

| (183) | Komisija ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/87 (13) pieņēma šo jauno saistību piedāvājumus, ar ko tika aizstātas spēkā esošās saistības. Jauno saistību piedāvājumi novērš kaitējumu izraisošā dempinga sekas un pietiekami ierobežo pasākumu apiešanas risku. |
| --- | --- |

(183)

Komisija ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/87 (13) pieņēma šo jauno saistību piedāvājumus, ar ko tika aizstātas spēkā esošās saistības. Jauno saistību piedāvājumi novērš kaitējumu izraisošā dempinga sekas un pietiekami ierobežo pasākumu apiešanas risku.

| (184) | Lai Komisijai un muitas iestādēm dotu iespēju efektīvi uzraudzīt, kā šie uzņēmumi ievēro saistības, tad, ja attiecīgajai muitas iestādei iesniegts lūgums par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem piešķir ar šādiem nosacījumiem:






  i) | tiek uzrādīts saistību rēķins, proti, rēķins, kurā ir iekļauta vismaz pielikumā minētā informācija un apliecinājums; |
| --- | --- | --- |

(184)

Lai Komisijai un muitas iestādēm dotu iespēju efektīvi uzraudzīt, kā šie uzņēmumi ievēro saistības, tad, ja attiecīgajai muitas iestādei iesniegts lūgums par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem piešķir ar šādiem nosacījumiem:

i)

tiek uzrādīts saistību rēķins, proti, rēķins, kurā ir iekļauta vismaz pielikumā minētā informācija un apliecinājums;

| ii) | importētās preces ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tām rēķinu pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā izrakstījuši attiecīgie uzņēmumi; |
| --- | --- |

ii)

importētās preces ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tām rēķinu pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā izrakstījuši attiecīgie uzņēmumi;

| iii) | muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam. |
| --- | --- |

iii)

muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam.

Ja iepriekš minētie nosacījumi nav izpildīti, tad, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu.

| (185) | Ja Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu pēc saistību neizpildes atsauc savu piekrišanu saistībām attiecībā uz konkrētiem darījumiem un pasludina attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem, tad, attiecībā uz šiem darījumiem pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, rodas muitas parāds. |
| --- | --- |

(185)

Ja Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu pēc saistību neizpildes atsauc savu piekrišanu saistībām attiecībā uz konkrētiem darījumiem un pasludina attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem, tad, attiecībā uz šiem darījumiem pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, rodas muitas parāds.

| (186) | Importētājiem jāapzinās, ka muitas parāds ir normāls tirdzniecības risks, kas, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, kā aprakstīts 184. un 185. apsvērumā, var rasties arī tad, ja Komisija ir pieņēmusi tā ražotāja piedāvātās saistības, no kura šie importētāji ir tieši vai netieši pirkuši preces. |
| --- | --- |

(186)

Importētājiem jāapzinās, ka muitas parāds ir normāls tirdzniecības risks, kas, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, kā aprakstīts 184. un 185. apsvērumā, var rasties arī tad, ja Komisija ir pieņēmusi tā ražotāja piedāvātās saistības, no kura šie importētāji ir tieši vai netieši pirkuši preces.

| (187) | Atbilstoši pamatregulas 15. panta 1. punktam izveidotā komiteja atzinumu nesniedza, |
| --- | --- |

(187)

Atbilstoši pamatregulas 15. panta 1. punktam izveidotā komiteja atzinumu nesniedza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes un trinātrija citrāta dihidrāta importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2918 14 00 un ex 2918 15 00 (Taric kods 2918150010).

2.   Galīgās antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, PRC | 35,7 | A874 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, PRC | 15,3 | A880 |
| RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC | 36,8 | A876 |
| RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, PRC | 36,8 | A877 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, PRC | 42,7 | A878 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, PRC | 33,8 | A882 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, PRC | 32,6 | A879 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 42,7 | A999 |

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums (%)

Taric papildu kods

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, PRC

35,7

A874

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, PRC

15,3

A880

RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC

36,8

A876

RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, PRC

36,8

A877

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, PRC

42,7

A878

Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, PRC

33,8

A882

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, PRC

32,6

A879

Visi pārējie uzņēmumi

42,7

A999

3.   Neskarot 1. punktu, galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Importu, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā un kam rēķinus izrakstījuši uzņēmumi, no kuriem Komisija ir pieņēmusi saistības un kuru nosaukumi ir norādīti Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/87, atbrīvo no 1. pantā noteiktā antidempinga maksājuma, ja:

| a) | preces ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tām rēķinu pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā izrakstījuši minētie uzņēmumi; |
| --- | --- |

a)

preces ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tām rēķinu pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā izrakstījuši minētie uzņēmumi;

| b) | šim importam ir pievienots saistību rēķins, proti, rēķins, kurā ir iekļauta vismaz šīs regulas pielikumā minētā informācija un apliecinājums; |
| --- | --- |

b)

šim importam ir pievienots saistību rēķins, proti, rēķins, kurā ir iekļauta vismaz šīs regulas pielikumā minētā informācija un apliecinājums;

| c) | muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam. |
| --- | --- |

c)

muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam.

2.   Pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas:

| a) | ja attiecībā uz 1. punktā minēto importu konstatē, ka viens vai vairāki minētajā punktā paredzētie nosacījumi nav izpildīti, vai |
| --- | --- |

a)

ja attiecībā uz 1. punktā minēto importu konstatē, ka viens vai vairāki minētajā punktā paredzētie nosacījumi nav izpildīti, vai

| b) | ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 8. panta 9. punktu Komisija ar regulu vai lēmumu attiecībā uz konkrētiem darījumiem atsauc savu piekrišanu saistībām un paziņo, ka attiecīgie saistību rēķini nav derīgi. |
| --- | --- |

b)

ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 8. panta 9. punktu Komisija ar regulu vai lēmumu attiecībā uz konkrētiem darījumiem atsauc savu piekrišanu saistībām un paziņo, ka attiecīgie saistību rēķini nav derīgi.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 323, 3.12.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 323, 3.12.2008., 62. lpp.

3

(4)  OV L 244, 8.9.2012., 27. lpp.

4

(5)  OV C 60, 1.3.2013., 9. lpp.

5

(6)  OV C 351, 30.11.2013., 27. lpp.

6

(7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm.

7

(8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx.

8

(9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx. Citāts ir no ziņojuma publiski pieejama izvilkuma.

9

(10)  Skatīt 61. apsvērumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 488/2008 (OV L 143, 3.6.2008., 13. lpp.).

10

(11)  OV C 351, 30.11.2013., 27. lpp.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgium.

12

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgium

(13)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 75. lappusi.

13

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

Rēķinā, ko pievieno precēm, kuras uzņēmums pārdod Eiropas Savienībā un uz kurām attiecas saistības, norāda šādu informāciju:

| 1. | Virsraksts “RĒĶINS PAR PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”. |
| --- | --- |

1.

Virsraksts “RĒĶINS PAR PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”.

| 2. | Tā uzņēmuma nosaukums, kas izrakstījis rēķinu. |
| --- | --- |

2.

Tā uzņēmuma nosaukums, kas izrakstījis rēķinu.

| 3. | Rēķina numurs. |
| --- | --- |

3.

Rēķina numurs.

| 4. | Rēķina izrakstīšanas datums. |
| --- | --- |

4.

Rēķina izrakstīšanas datums.

| 5. | Taric papildu kods, saskaņā ar kuru rēķinā norādītās preces ir jāmuito pie Eiropas Savienības robežas. |
| --- | --- |

5.

Taric papildu kods, saskaņā ar kuru rēķinā norādītās preces ir jāmuito pie Eiropas Savienības robežas.

| 6. | Precīzs preču apraksts, tostarp:






  — | produkta koda numurs (PKN), kuru izmanto saistību mērķiem, |
| --- | --- | --- |

6.

Precīzs preču apraksts, tostarp:

—

produkta koda numurs (PKN), kuru izmanto saistību mērķiem,

| — | attiecīgajam PKN atbilstīgo preču apraksts, |
| --- | --- |

—

attiecīgajam PKN atbilstīgo preču apraksts,

| — | uzņēmuma produkta kods (UPK), |
| --- | --- |

—

uzņēmuma produkta kods (UPK),

| — | Taric kods, |
| --- | --- |

—

Taric kods,

| — | daudzums (jānorāda tonnās). |
| --- | --- |

—

daudzums (jānorāda tonnās).

| 7. | Pārdošanas noteikumu apraksts, tostarp:






  — | cena par tonnu, |
| --- | --- | --- |

7.

Pārdošanas noteikumu apraksts, tostarp:

—

cena par tonnu,

| — | piemērojamie samaksas noteikumi, |
| --- | --- |

—

piemērojamie samaksas noteikumi,

| — | piemērojamie piegādes noteikumi, |
| --- | --- |

—

piemērojamie piegādes noteikumi,

| — | visas atlaides un rabati. |
| --- | --- |

—

visas atlaides un rabati.

| 8. | Tā uzņēmuma nosaukums, kurš darbojas kā importētājs Eiropas Savienībā un kuram uzņēmums tieši izdod rēķinu, kas pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības. |
| --- | --- |

8.

Tā uzņēmuma nosaukums, kurš darbojas kā importētājs Eiropas Savienībā un kuram uzņēmums tieši izdod rēķinu, kas pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības.

| 9. | Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kura izrakstījusi rēķinu un parakstījusi šādu apliecinājumu:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preču, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Savienību tiek veikta saskaņā ar saistībām, ko piedāvājis [UZŅĒMUMS] un ko pieņēmusi Eiropas Komisija ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/87 Es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

9.

Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kura izrakstījusi rēķinu un parakstījusi šādu apliecinājumu:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preču, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Savienību tiek veikta saskaņā ar saistībām, ko piedāvājis [UZŅĒMUMS] un ko pieņēmusi Eiropas Komisija ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/87 Es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/83

(2015. gada 21. janvāris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2., 5. un 6. punktu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1187/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes mononātrija glutamāta importam. |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1187/2008 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes mononātrija glutamāta importam.

| (2) | Noteiktie pasākumi bija procentuālais maksājums 39,7 % apmērā, izņemot Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) un Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %). |
| --- | --- |

(2)

Noteiktie pasākumi bija procentuālais maksājums 39,7 % apmērā, izņemot Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) un Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).

2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (3) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3), Komisija saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

| (4) | Pieprasījumu iesniedza Ajinomoto Foods Europe SAS (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir vienīgais mononātrija glutamāta ražotājs Savienībā un kas tādējādi pārstāv 100 % Savienības mononātrija glutamāta kopējā ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījumu iesniedza Ajinomoto Foods Europe SAS (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir vienīgais mononātrija glutamāta ražotājs Savienībā un kas tādējādi pārstāv 100 % Savienības mononātrija glutamāta kopējā ražošanas apjoma.

| (5) | Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu turpināties vai atkārtoties.

3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (6) | Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 29. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2013. gada 29. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

4.   Paralēla antidempinga izmeklēšana

| (7) | Komisija tajā pašā dienā paziņoja par antidempinga izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 5. pantam attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importu Savienībā (5). |
| --- | --- |

(7)

Komisija tajā pašā dienā paziņoja par antidempinga izmeklēšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 5. pantam attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importu Savienībā (5).

| (8) | Minētajā izmeklēšanā Komisija 2014. gada augustā ar Regulu (ES) Nr. 904/2014 (6) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam (“pagaidu regula”). Pagaidu pasākumi tika noteikti uz sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(8)

Minētajā izmeklēšanā Komisija 2014. gada augustā ar Regulu (ES) Nr. 904/2014 (6) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam (“pagaidu regula”). Pagaidu pasākumi tika noteikti uz sešiem mēnešiem.

| (9) | Abas paralēlās izmeklēšanas aptvēra vienu un to pašu (pārskatīšanas) izmeklēšanas periodu un vienu un to pašu attiecīgo periodu, kā norādīts 10. apsvērumā. |
| --- | --- |

(9)

Abas paralēlās izmeklēšanas aptvēra vienu un to pašu (pārskatīšanas) izmeklēšanas periodu un vienu un to pašu attiecīgo periodu, kā norādīts 10. apsvērumā.

5.   Izmeklēšana

Laikposmi, ko aptvēra pārskatīšanas izmeklēšana

| (10) | Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2010. gada 1. aprīļa līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”) (7). |
| --- | --- |

(10)

Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2010. gada 1. aprīļa līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”) (7).

Izmeklēšanā un atlasē iesaistītās personas

| (11) | Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un lietotājiem Savienībā, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, kā arī eksportējošās valsts pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(11)

Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un lietotājiem Savienībā, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, kā arī eksportējošās valsts pārstāvjiem.

| (12) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(12)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (13) | Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

| (14) | Lai Komisija varētu lemt, vai attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot reprezentatīvu izlasi, minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju. Tā kā tikai divi ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza Komisijai prasīto informāciju, atlase netika uzskatīta par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(14)

Lai Komisija varētu lemt, vai attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot reprezentatīvu izlasi, minētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju. Tā kā tikai divi ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza Komisijai prasīto informāciju, atlase netika uzskatīta par vajadzīgu.

| (15) | Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā lūdza pieteikties visus nesaistītos importētājus un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, tā lūdza pieteikties visus nesaistītos importētājus un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju.

| (16) | Pieteicās četrpadsmit nesaistīti importētāji. Tomēr neviens no šiem uzņēmumiem mononātrija glutamātu no ĶTR Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neimportēja. Tādēļ atlase nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(16)

Pieteicās četrpadsmit nesaistīti importētāji. Tomēr neviens no šiem uzņēmumiem mononātrija glutamātu no ĶTR Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neimportēja. Tādēļ atlase nebija nepieciešama.

Anketas un pārbaude

| (17) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. |
| --- | --- |

(17)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

| (18) | Anketas tika nosūtītas abiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri pieteicās, vienīgajam Savienības ražotājam un 33 identificētiem lietotājiem Savienībā. |
| --- | --- |

(18)

Anketas tika nosūtītas abiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri pieteicās, vienīgajam Savienības ražotājam un 33 identificētiem lietotājiem Savienībā.

| (19) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no vienīgā Savienības ražotāja, no viena tirgotāja un no pieciem lietotājiem. Neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza. |
| --- | --- |

(19)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no vienīgā Savienības ražotāja, no viena tirgotāja un no pieciem lietotājiem. Neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza.

| (20) | Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos.
  Ražotājs Savienībā






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francija |
| --- | --- | --- |

(20)

Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos.

Ražotājs Savienībā

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francija

Lietotāji

| — | AkzoNobel, Amersfoort, Nīderlande |
| --- | --- |

—

AkzoNobel, Amersfoort, Nīderlande

| — | Unilever, Rotterdam, Nīderlande |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Nīderlande

Informācijas izpaušana

| (21) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai galīgais antidempinga maksājums ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam tiktu saglabāts. Personām arī tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas izpaušanas varēja darīt zināmu savu viedokli. To piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(21)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai galīgais antidempinga maksājums ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam tiktu saglabāts. Personām arī tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas izpaušanas varēja darīt zināmu savu viedokli. To piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (22) | Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, proti, ĶTR izcelsmes mononātrija glutamāts (“MNG”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (“attiecīgais ražojums”). MNG ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt izmanto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos, garšvielu maisījumos un gatavajos ēdienos. MNG izmanto arī ķīmijas rūpniecībā nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļos. MNG ir dažāda lieluma balti kristāli bez smaržas. MNG ir nopērkams dažāda izmēra iepakojumos, sākot no patērētājiem paredzētām 0,5 g paciņām līdz 1 000 kg liela izmēra iepakojumiem. Mazākos iepakojumus mazumtirgotāji pārdod privātiem patērētājiem, bet lielākie iepakojumi pa 20 kg un vairāk paredzēti rūpnieciskai izmantošanai. Turklāt pastāv atšķirīgas tīrības pakāpes. Tomēr MNG īpašības nav atšķirīgas atkarībā no iepakojuma lieluma vai tīrības pakāpes. |
| --- | --- |

(22)

Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, proti, ĶTR izcelsmes mononātrija glutamāts (“MNG”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (“attiecīgais ražojums”). MNG ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt izmanto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos, garšvielu maisījumos un gatavajos ēdienos. MNG izmanto arī ķīmijas rūpniecībā nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļos. MNG ir dažāda lieluma balti kristāli bez smaržas. MNG ir nopērkams dažāda izmēra iepakojumos, sākot no patērētājiem paredzētām 0,5 g paciņām līdz 1 000 kg liela izmēra iepakojumiem. Mazākos iepakojumus mazumtirgotāji pārdod privātiem patērētājiem, bet lielākie iepakojumi pa 20 kg un vairāk paredzēti rūpnieciskai izmantošanai. Turklāt pastāv atšķirīgas tīrības pakāpes. Tomēr MNG īpašības nav atšķirīgas atkarībā no iepakojuma lieluma vai tīrības pakāpes.

| (23) | Pārsvarā to ražo, fermentējot dažādus cukura avotus (kukurūzas cieti, tapiokas cieti, cukura sīrupu, cukurniedru melasi un cukurbiešu melasi). |
| --- | --- |

(23)

Pārsvarā to ražo, fermentējot dažādus cukura avotus (kukurūzas cieti, tapiokas cieti, cukura sīrupu, cukurniedru melasi un cukurbiešu melasi).

| (24) | Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un MNG, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū attiecīgajā valstī, MNG, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū, un MNG, ko ražo un pārdod abu iespējamo analogo valstu tirgos (Taizemē un Indonēzijā), ir vienas un tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi. |
| --- | --- |

(24)

Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un MNG, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū attiecīgajā valstī, MNG, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū, un MNG, ko ražo un pārdod abu iespējamo analogo valstu tirgos (Taizemē un Indonēzijā), ir vienas un tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi.

| (25) | Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(25)

Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Iepriekšējas piezīmes

| (26) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika izvērtēts, vai pašlaik tiek veikts dempings un vai, beidzoties esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika izvērtēts, vai pašlaik tiek veikts dempings un vai, beidzoties esošo pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

| (27) | Kā minēts 18. un 19. apsvērumā, lai gan anketas tika nosūtītas abiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri pieteicās atlases procesā, neviens no tiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti. |
| --- | --- |

(27)

Kā minēts 18. un 19. apsvērumā, lai gan anketas tika nosūtītas abiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri pieteicās atlases procesā, neviens no tiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti.

| (28) | ĶTR iestādes un ĶTR ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, tika informēti par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu, un tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(28)

ĶTR iestādes un ĶTR ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, tika informēti par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu, un tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

| (29) | Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši, uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju un pieejamo statistiku, proti, Eurostat un ĶTR eksporta datubāzes datiem. |
| --- | --- |

(29)

Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši, uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju un pieejamo statistiku, proti, Eurostat un ĶTR eksporta datubāzes datiem.

2.   Imports par dempinga cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

a)   Analogā valsts

| (30) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Šim nolūkam bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”). |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Šim nolūkam bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts (“analogā valsts”).

| (31) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par iespējami piemērotu analogo valsti uzskata Taizemi vai Indonēziju, un aicināja personas sniegt piezīmes. Taizeme bija analogā valsts sākotnējā izmeklēšanā (8). Šajā izmeklēšanā tika ierosināta Indonēzija, jo, kā minēts 7. apsvērumā, vienā datumā ar šo pārskatīšanas izmeklēšanu tika sākta paralēla antidempinga izmeklēšana attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes MNG importu Savienībā (9). Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Taizeme nav piemērota analogā valsts, jo Taizemes ražotājs, kurš sadarbojās, ietilpst tajā pašā uzņēmumu grupā, kur pieprasījuma iesniedzējs. Turklāt tika norādīts, ka Taizemes tirgū nav konkurences un ka Taizemes iekšzemes tirgū tiek pārdoti tikai mazie iepakojumi mazumtirdzniecības līmenī, kamēr eksports no ĶTR uz Savienību esot liela izmēra iepakojumā vai nefasēts un paredzēts rūpnieciskai izmantošanai. |
| --- | --- |

(31)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par iespējami piemērotu analogo valsti uzskata Taizemi vai Indonēziju, un aicināja personas sniegt piezīmes. Taizeme bija analogā valsts sākotnējā izmeklēšanā (8). Šajā izmeklēšanā tika ierosināta Indonēzija, jo, kā minēts 7. apsvērumā, vienā datumā ar šo pārskatīšanas izmeklēšanu tika sākta paralēla antidempinga izmeklēšana attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes MNG importu Savienībā (9). Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Taizeme nav piemērota analogā valsts, jo Taizemes ražotājs, kurš sadarbojās, ietilpst tajā pašā uzņēmumu grupā, kur pieprasījuma iesniedzējs. Turklāt tika norādīts, ka Taizemes tirgū nav konkurences un ka Taizemes iekšzemes tirgū tiek pārdoti tikai mazie iepakojumi mazumtirdzniecības līmenī, kamēr eksports no ĶTR uz Savienību esot liela izmēra iepakojumā vai nefasēts un paredzēts rūpnieciskai izmantošanai.

| (32) | Komisija lūdza sniegt informāciju vairāk nekā pieciem zināmiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Taizemē. Tikai viens ražotājs Taizemē pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šis ražotājs bija tajā pašā uzņēmumu grupā, kur pieprasījuma iesniedzējs. Pretēji tam, ko apgalvo ieinteresētā persona, dalība tajā pašā uzņēmumu grupā, kur pieprasījuma iesniedzējs, automātiski nenozīmē, ka normālā vērtība nav uzticama. Attiecīgā ieinteresētā persona arī nepaskaidroja, kā šī saistība būtu varējusi ietekmēt normālo vērtību Taizemes iekšzemes tirgū. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(32)

Komisija lūdza sniegt informāciju vairāk nekā pieciem zināmiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Taizemē. Tikai viens ražotājs Taizemē pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šis ražotājs bija tajā pašā uzņēmumu grupā, kur pieprasījuma iesniedzējs. Pretēji tam, ko apgalvo ieinteresētā persona, dalība tajā pašā uzņēmumu grupā, kur pieprasījuma iesniedzējs, automātiski nenozīmē, ka normālā vērtība nav uzticama. Attiecīgā ieinteresētā persona arī nepaskaidroja, kā šī saistība būtu varējusi ietekmēt normālo vērtību Taizemes iekšzemes tirgū. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida.

| (33) | Kā minēts 24. apsvērumā, izmeklēšanā apstiprinājās, ka MNG, ko ražo un pārdod Taizemes iekšējā tirgū, ir tādas pašas tehniskās, fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi kā ražojumam, kuru ražo un uz Savienību eksportē ĶTR ražotāji eksportētāji. Turklāt ražošanas procesi ĶTR ir līdzīgi ražošanas procesiem Taizemes tirgū. Visbeidzot, Taizemē pastāv ievērojama konkurence starp vairākiem iekšzemes ražotājiem un importu no citām trešām valstīm, tostarp ĶTR. Turklāt, pretēji apgalvotajam, izmeklēšana apliecināja, ka iekšzemes pārdošana Taizemē notiek gan ar nefasētu ražojumu, gan mazumtirdzniecībā. Tādēļ arguments, ka Taizeme minēto iemeslu dēļ nebūtu piemērota analogās valsts izvēle, būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(33)

Kā minēts 24. apsvērumā, izmeklēšanā apstiprinājās, ka MNG, ko ražo un pārdod Taizemes iekšējā tirgū, ir tādas pašas tehniskās, fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi kā ražojumam, kuru ražo un uz Savienību eksportē ĶTR ražotāji eksportētāji. Turklāt ražošanas procesi ĶTR ir līdzīgi ražošanas procesiem Taizemes tirgū. Visbeidzot, Taizemē pastāv ievērojama konkurence starp vairākiem iekšzemes ražotājiem un importu no citām trešām valstīm, tostarp ĶTR. Turklāt, pretēji apgalvotajam, izmeklēšana apliecināja, ka iekšzemes pārdošana Taizemē notiek gan ar nefasētu ražojumu, gan mazumtirdzniecībā. Tādēļ arguments, ka Taizeme minēto iemeslu dēļ nebūtu piemērota analogās valsts izvēle, būtu jānoraida.

| (34) | Indonēzijas ražotāji eksportētāji piekrita, ka to datus, kas tika sniegti 7. apsvērumā minētajā paralēlajā izmeklēšanā, izmanto arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Kā minēts 24. apsvērumā, izmeklēšanā apstiprinājās, ka MNG, ko ražo un pārdod Indonēzijas iekšējā tirgū, ir tādas pašas tehniskās, fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi kā ražojumiem, kurus ražo un uz Savienību eksportē ĶTR ražotāji eksportētāji. Turklāt saskaņā ar pieejamo informāciju ražošanas procesi ĶTR ir līdzīgi ražošanas procesiem Indonēzijas tirgū. Visbeidzot, Indonēzijā pastāv ievērojama konkurence starp vairākiem iekšzemes ražotājiem un importu no citām trešām valstīm, tostarp ĶTR. Turklāt izmeklēšana apliecināja, ka iekšzemes pārdošana Indonēzijā notiek gan ar nefasētu ražojumu, gan mazumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(34)

Indonēzijas ražotāji eksportētāji piekrita, ka to datus, kas tika sniegti 7. apsvērumā minētajā paralēlajā izmeklēšanā, izmanto arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Kā minēts 24. apsvērumā, izmeklēšanā apstiprinājās, ka MNG, ko ražo un pārdod Indonēzijas iekšējā tirgū, ir tādas pašas tehniskās, fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatlietojumi kā ražojumiem, kurus ražo un uz Savienību eksportē ĶTR ražotāji eksportētāji. Turklāt saskaņā ar pieejamo informāciju ražošanas procesi ĶTR ir līdzīgi ražošanas procesiem Indonēzijas tirgū. Visbeidzot, Indonēzijā pastāv ievērojama konkurence starp vairākiem iekšzemes ražotājiem un importu no citām trešām valstīm, tostarp ĶTR. Turklāt izmeklēšana apliecināja, ka iekšzemes pārdošana Indonēzijā notiek gan ar nefasētu ražojumu, gan mazumtirdzniecībā.

| (35) | No minētā izriet, ka abas valstis – Taizeme un Indonēzija – potenciāli ir piemērotas analogās valsts izvēlei. Tomēr, ņemot vērā, ka no paralēlajai izmeklēšanai pakļautajiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem saņemtā informācija bija daudz detalizētāka nekā informācija no vienīgā Taizemes ražotāja, kurš sadarbojās, Komisija uzskatīja par piemērotāku par analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu izvēlēties Indonēziju. |
| --- | --- |

(35)

No minētā izriet, ka abas valstis – Taizeme un Indonēzija – potenciāli ir piemērotas analogās valsts izvēlei. Tomēr, ņemot vērā, ka no paralēlajai izmeklēšanai pakļautajiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem saņemtā informācija bija daudz detalizētāka nekā informācija no vienīgā Taizemes ražotāja, kurš sadarbojās, Komisija uzskatīja par piemērotāku par analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu izvēlēties Indonēziju.

b)   Normālā vērtība

| (36) | No Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem saņemtā informācija tika izmantota par pamatu normālās vērtības noteikšanai ĶTR ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(36)

No Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem saņemtā informācija tika izmantota par pamatu normālās vērtības noteikšanai ĶTR ražotājiem eksportētājiem.

| (37) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram Indonēzijas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tika konstatēts, ka visiem ražotājiem iekšzemes pārdošanas apjoms Indonēzijā ir reprezentatīvs. Tad tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanu iekšzemes tirgū atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam var uzskatīt par veiktu parastā tirdzniecības apritē. To darīja, nosakot neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram Indonēzijas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjomu uzskata par reprezentatīvu, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tika konstatēts, ka visiem ražotājiem iekšzemes pārdošanas apjoms Indonēzijā ir reprezentatīvs. Tad tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanu iekšzemes tirgū atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam var uzskatīt par veiktu parastā tirdzniecības apritē. To darīja, nosakot neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru.

| (38) | Tā kā tika konstatēts, ka iekšzemes pārdošanas apjomi ir bijuši pietiekami un pārdošana veikta parastā tirdzniecības apritē, normālā vērtība tika balstīta uz faktisko iekšzemes cenu, kas tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā tika konstatēts, ka iekšzemes pārdošanas apjomi ir bijuši pietiekami un pārdošana veikta parastā tirdzniecības apritē, normālā vērtība tika balstīta uz faktisko iekšzemes cenu, kas tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas cenu vidējā svērtā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

c)   Eksporta cena

| (39) | Ņemot vērā sadarbības trūkumu no ĶTR ražotāju eksportētāju puses, eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojās uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā sadarbības trūkumu no ĶTR ražotāju eksportētāju puses, eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojās uz pieejamajiem faktiem.

| (40) | Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz statistiku (proti, Eurostat), šo cenu aprēķinot kā vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(40)

Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz statistiku (proti, Eurostat), šo cenu aprēķinot kā vidējo svērto vērtību.

d)   Salīdzinājums un korekcijas

| (41) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu EXW līmenī. Ja tas bija nepieciešams godīgam salīdzinājumam, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz kravas pārvadājuma izmaksām, ievērojot Indonēzijas ražotāju eksportētāju normālās vērtības korekcijas, kuras tika veiktas paralēlajā izmeklēšanā, kas minēta pagaidu regulas 41. apsvērumā. |
| --- | --- |

(41)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu EXW līmenī. Ja tas bija nepieciešams godīgam salīdzinājumam, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz kravas pārvadājuma izmaksām, ievērojot Indonēzijas ražotāju eksportētāju normālās vērtības korekcijas, kuras tika veiktas paralēlajā izmeklēšanā, kas minēta pagaidu regulas 41. apsvērumā.

| (42) | Turklāt kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir salīdzinošas izmaksu priekšrocības iepretim Taizemes ražotājiem saistībā ar ražošanas procesu (vertikālā integrācija), izejmateriālu cenu attīstību un enerģijas patēriņu. Tā kā par analogo valsti tika izmantota Indonēzija, šis arguments nebija svarīgs. Kā norādīts 34. apsvērumā, MNG ražošanas procesi ĶTR ir līdzīgi ražošanas procesiem Indonēzijas tirgū. Jāpiezīmē, ka visi MNG ražotāji visā pasaulē izmanto līdzīgas ražošanas metodes. MNG ražo, fermentējot dažādus cukura avotus (kukurūzas cieti, tapiokas cieti, cukura sīrupu, cukurniedru melasi un cukurbiešu melasi). |
| --- | --- |

(42)

Turklāt kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir salīdzinošas izmaksu priekšrocības iepretim Taizemes ražotājiem saistībā ar ražošanas procesu (vertikālā integrācija), izejmateriālu cenu attīstību un enerģijas patēriņu. Tā kā par analogo valsti tika izmantota Indonēzija, šis arguments nebija svarīgs. Kā norādīts 34. apsvērumā, MNG ražošanas procesi ĶTR ir līdzīgi ražošanas procesiem Indonēzijas tirgū. Jāpiezīmē, ka visi MNG ražotāji visā pasaulē izmanto līdzīgas ražošanas metodes. MNG ražo, fermentējot dažādus cukura avotus (kukurūzas cieti, tapiokas cieti, cukura sīrupu, cukurniedru melasi un cukurbiešu melasi).

e)   Dempinga starpība

| (43) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka eksports no ĶTR ir galvenokārt nefasēts, kamēr iekšzemes pārdošana Taizemē notiek galvenokārt mazumtirdzniecībā. Tādēļ tika apgalvots, ka dempinga starpība būtu jāaprēķina, pamatojoties vienīgi uz nefasēta ražojuma pārdošanu. Tā kā neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, nebija nekādas informācijas par ĶTR eksporta pārdošanas nosacījumiem, tirdzniecības līmeni vai iepakojumu. |
| --- | --- |

(43)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka eksports no ĶTR ir galvenokārt nefasēts, kamēr iekšzemes pārdošana Taizemē notiek galvenokārt mazumtirdzniecībā. Tādēļ tika apgalvots, ka dempinga starpība būtu jāaprēķina, pamatojoties vienīgi uz nefasēta ražojuma pārdošanu. Tā kā neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, nebija nekādas informācijas par ĶTR eksporta pārdošanas nosacījumiem, tirdzniecības līmeni vai iepakojumu.

| (44) | Turklāt, tā kā par analogo valsti tika izmantota Indonēzija, šis arguments nebija svarīgs. Jebkurā gadījumā – neatkarīgi no tā, vai iekļauj, vai neiekļauj pārdošanu mazumtirdzniecībā, salīdzinājums visos gadījumos liecināja par ievērojamām dempinga starpībām, kā norādīts 47. apsvērumā. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt, tā kā par analogo valsti tika izmantota Indonēzija, šis arguments nebija svarīgs. Jebkurā gadījumā – neatkarīgi no tā, vai iekļauj, vai neiekļauj pārdošanu mazumtirdzniecībā, salīdzinājums visos gadījumos liecināja par ievērojamām dempinga starpībām, kā norādīts 47. apsvērumā.

| (45) | Tāpat Komisija aprēķināja dempinga starpības, pamatojoties uz analogajā valstī noteikto normālo vērtību. Salīdzinājums liecināja par ievērojamām dempinga starpībām, kā norādīts 47. apsvērumā. |
| --- | --- |

(45)

Tāpat Komisija aprēķināja dempinga starpības, pamatojoties uz analogajā valstī noteikto normālo vērtību. Salīdzinājums liecināja par ievērojamām dempinga starpībām, kā norādīts 47. apsvērumā.

| (46) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, nebija iespējams noteikt no ĶTR eksportēto ražojumu veidus. Tādēļ nebija iespējams veikt salīdzinājumu pa ražojuma veidiem. Tā vietā, kā paskaidrots 39. un 40. apsvērumā, salīdzinājumam bija jāizmanto eksporta cenas statistikas dati. |
| --- | --- |

(46)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, nebija iespējams noteikt no ĶTR eksportēto ražojumu veidus. Tādēļ nebija iespējams veikt salīdzinājumu pa ražojuma veidiem. Tā vietā, kā paskaidrots 39. un 40. apsvērumā, salīdzinājumam bija jāizmanto eksporta cenas statistikas dati.

| (47) | Tādējādi vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, visos gadījumos pārsniedza 25 %. |
| --- | --- |

(47)

Tādējādi vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, visos gadījumos pārsniedza 25 %.

3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

a)   Ievadpiezīme

| (48) | Pēc tam, kad tika noteikta dempinga esība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tika izmeklēta dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti, un tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR; Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no ĶTR. |
| --- | --- |

(48)

Pēc tam, kad tika noteikta dempinga esība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tika izmeklēta dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti, un tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR; Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no ĶTR.

b)   Importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas

| (49) | Kā norādīts 81. apsvērumā, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā pieauga par 65 %, bet tirgus daļa attiecīgi pieauga par 68 %. Tomēr, neraugoties uz šo pieaugumu relatīvā izteiksmē, ĶTR izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa absolūtā izteiksmē visā attiecīgajā periodā saglabājās zemā līmenī. |
| --- | --- |

(49)

Kā norādīts 81. apsvērumā, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā pieauga par 65 %, bet tirgus daļa attiecīgi pieauga par 68 %. Tomēr, neraugoties uz šo pieaugumu relatīvā izteiksmē, ĶTR izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa absolūtā izteiksmē visā attiecīgajā periodā saglabājās zemā līmenī.

| (50) | Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, importa cenas tika noteiktas pēc Eurostat datiem. Vidējās importa cenas no ĶTR no 2010./2011. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās, kopumā attiecīgajā periodā par 20 %, kā norādīts 84. apsvērumā, un tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija dempinga cenas. Tāpat tika konstatēts, ka tās bija vidēji par vairāk nekā 10 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, skatot bez antidempinga maksājumiem. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, importa cenas tika noteiktas pēc Eurostat datiem. Vidējās importa cenas no ĶTR no 2010./2011. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās, kopumā attiecīgajā periodā par 20 %, kā norādīts 84. apsvērumā, un tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tās bija dempinga cenas. Tāpat tika konstatēts, ka tās bija vidēji par vairāk nekā 10 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, skatot bez antidempinga maksājumiem.

c)   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

| (51) | Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju. Tā kā šie dati nav publiski pieejami, Komisija tos salīdzināja ar citiem publiski pieejamiem avotiem, tostarp rakstiem presē, kas iekļauti ieinteresētajām personām pieejamo dokumentu kopumā. Pamatojoties uz šo informāciju, ĶTR ir pasaulē lielākā MNG ražotāja, un tās ikgadējā ražošanas jauda un ikgadējais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. 2012. gadā MNG ražošanas jauda bija robežās no 3,5 līdz 4 miljoniem tonnu, kamēr MNG ražošanas apjoms bija robežās no 2,5 līdz 3 miljoniem tonnu. Tādējādi 2012. gadā neizmantotā ražošanas jauda bija robežās no 600 000 līdz 900 000 tonnu. |
| --- | --- |

(51)

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR tika noteikta, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju. Tā kā šie dati nav publiski pieejami, Komisija tos salīdzināja ar citiem publiski pieejamiem avotiem, tostarp rakstiem presē, kas iekļauti ieinteresētajām personām pieejamo dokumentu kopumā. Pamatojoties uz šo informāciju, ĶTR ir pasaulē lielākā MNG ražotāja, un tās ikgadējā ražošanas jauda un ikgadējais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. 2012. gadā MNG ražošanas jauda bija robežās no 3,5 līdz 4 miljoniem tonnu, kamēr MNG ražošanas apjoms bija robežās no 2,5 līdz 3 miljoniem tonnu. Tādējādi 2012. gadā neizmantotā ražošanas jauda bija robežās no 600 000 līdz 900 000 tonnu.

| (52) | Tā paša avota dati liecina, ka MNG ražošanas jauda un ražošanas apjoms ĶTR līdz 2017. gadam turpinās pieaugt, jo ĶTR palielinās pieprasījums pēc MNG. |
| --- | --- |

(52)

Tā paša avota dati liecina, ka MNG ražošanas jauda un ražošanas apjoms ĶTR līdz 2017. gadam turpinās pieaugt, jo ĶTR palielinās pieprasījums pēc MNG.

| (53) | ĶTR valdība ar Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (RITM) starpniecību 2011. gadā sāka īstenot vispārēju stratēģiju ar nolūku likvidēt novecojušas un neefektīvas ražotņu tehnoloģijas 19 būtiskās ražošanas nozarēs Ķīnā, tostarp MNG ražošanas nozarē. Tā rezultātā ĶTR ir ievērojami samazinājies MNG ražotāju skaits. Pamatojoties uz to, kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražošanas jauda ĶTR neesot palielinājusies. Izmeklēšana, balstoties uz pieprasījumā ietverto informāciju un rakstiem presē, apliecināja, ka lielākie uzņēmumi ir palielinājuši savu jaudu. Tādējādi MNG ražošanas jauda ĶTR kopumā ir palielinājusies, tādēļ ieinteresētās personas apgalvojums būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(53)

ĶTR valdība ar Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas (RITM) starpniecību 2011. gadā sāka īstenot vispārēju stratēģiju ar nolūku likvidēt novecojušas un neefektīvas ražotņu tehnoloģijas 19 būtiskās ražošanas nozarēs Ķīnā, tostarp MNG ražošanas nozarē. Tā rezultātā ĶTR ir ievērojami samazinājies MNG ražotāju skaits. Pamatojoties uz to, kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražošanas jauda ĶTR neesot palielinājusies. Izmeklēšana, balstoties uz pieprasījumā ietverto informāciju un rakstiem presē, apliecināja, ka lielākie uzņēmumi ir palielinājuši savu jaudu. Tādējādi MNG ražošanas jauda ĶTR kopumā ir palielinājusies, tādēļ ieinteresētās personas apgalvojums būtu jānoraida.

| (54) | Turklāt, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, MNG krājumi ĶTR pēdējos gados ir pastāvīgi pieauguši un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairāk nekā divas reizes pārsniedz Savienības patēriņu. Kāda ieinteresētā persona apgalvoja – tā kā informācija par iespējamo krājumu pārpalikumu nav darīta pieejama nekonfidenciālajos dokumentos, ieinteresētās personas to nevarēja pārbaudīt un to nevajadzētu ņemt vērā. Turklāt tika apgalvots, ka krājumu pārpalikums šķiet neiespējams, ņemot vērā to, ka ĶTR valdība ir samazinājusi jaudu. Attiecībā uz to jānorāda, ka ieinteresētā persona nesniedza nekādus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Turklāt, kā jau paskaidrots iepriekš 27. apsvērumā, ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 19. panta 3. punktu Komisija var neņemt vērā konfidenciāli sniegtu informāciju, ja netiek sniegts arī tās jēgpilns nekonfidenciāls kopsavilkums, tomēr fakts, ka šāds kopsavilkums nav iesniegts vispār, automātiski nenozīmē, ka konfidenciāli sniegtā informācija būtu jānoraida. Lai arī visus pieprasījuma elementus nebija iespējams pārbaudīt, salīdzinot tos ar citiem avotiem, tostarp arī informāciju par ĶTR krājumiem, šajā gadījumā sniegtā informācija tomēr tika uzskatīta par pamatotu un pareizu, jo tā kopumā atbilda pieprasījuma iesniedzēja sniegtajai informācijai, kuru bija iespējams salīdzināt ar citiem avotiem. Turklāt, tā kā kopējais ražošanas apjoms ĶTR pieauga, kā norādīts 51. apsvērumā, krājumu pārpalikums nebija vienīgais elements, kas pamato secinājumu, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda. Turklāt Komisija, kad vien tas bija iespējams, pārbaudīja informāciju, salīdzinot ar citiem pieejamajiem avotiem, piemēram, preses rakstiem, un jebkādu informāciju izmantoja vienīgi tad, kad bija pārliecinājusies, ka tā ir pamatota un pietiekami uzticama. Līdz ar to šis arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, MNG krājumi ĶTR pēdējos gados ir pastāvīgi pieauguši un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairāk nekā divas reizes pārsniedz Savienības patēriņu. Kāda ieinteresētā persona apgalvoja – tā kā informācija par iespējamo krājumu pārpalikumu nav darīta pieejama nekonfidenciālajos dokumentos, ieinteresētās personas to nevarēja pārbaudīt un to nevajadzētu ņemt vērā. Turklāt tika apgalvots, ka krājumu pārpalikums šķiet neiespējams, ņemot vērā to, ka ĶTR valdība ir samazinājusi jaudu. Attiecībā uz to jānorāda, ka ieinteresētā persona nesniedza nekādus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Turklāt, kā jau paskaidrots iepriekš 27. apsvērumā, ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamie fakti. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 19. panta 3. punktu Komisija var neņemt vērā konfidenciāli sniegtu informāciju, ja netiek sniegts arī tās jēgpilns nekonfidenciāls kopsavilkums, tomēr fakts, ka šāds kopsavilkums nav iesniegts vispār, automātiski nenozīmē, ka konfidenciāli sniegtā informācija būtu jānoraida. Lai arī visus pieprasījuma elementus nebija iespējams pārbaudīt, salīdzinot tos ar citiem avotiem, tostarp arī informāciju par ĶTR krājumiem, šajā gadījumā sniegtā informācija tomēr tika uzskatīta par pamatotu un pareizu, jo tā kopumā atbilda pieprasījuma iesniedzēja sniegtajai informācijai, kuru bija iespējams salīdzināt ar citiem avotiem. Turklāt, tā kā kopējais ražošanas apjoms ĶTR pieauga, kā norādīts 51. apsvērumā, krājumu pārpalikums nebija vienīgais elements, kas pamato secinājumu, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda. Turklāt Komisija, kad vien tas bija iespējams, pārbaudīja informāciju, salīdzinot ar citiem pieejamajiem avotiem, piemēram, preses rakstiem, un jebkādu informāciju izmantoja vienīgi tad, kad bija pārliecinājusies, ka tā ir pamatota un pietiekami uzticama. Līdz ar to šis arguments būtu jānoraida.

| (55) | Pēc informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona norādīja, ka Komisija savus konstatējumus neesot balstījusi uz faktiem, kā to prasa PTO Antidempinga nolīguma (10) 11. panta 3. punkts, bet gan vienīgi uz pieņēmumiem. Šī persona no jauna atkārtoja savus apgalvojumus par iespējamo jaudas samazināšanos un neizmantoto jaudu Ķīnā. |
| --- | --- |

(55)

Pēc informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona norādīja, ka Komisija savus konstatējumus neesot balstījusi uz faktiem, kā to prasa PTO Antidempinga nolīguma (10) 11. panta 3. punkts, bet gan vienīgi uz pieņēmumiem. Šī persona no jauna atkārtoja savus apgalvojumus par iespējamo jaudas samazināšanos un neizmantoto jaudu Ķīnā.

| (56) | Kā minēts 27. apsvērumā, izmeklēšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs, tādēļ Komisijai savos konstatējumos bija jābalstās uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Kā norādīts arī 29. un 51. apsvērumā, izmantota tika galvenokārt informācija, kuru savā pieprasījumā bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, to pēc iespējas pārbaudot, salīdzinot ar citu informāciju. Tā kā minētā informācija bija vienīgā pieejamā uzticamā informācija, apgalvojums par konstatējumu balstīšanu vienīgi uz pieņēmumiem tika noraidīts. |
| --- | --- |

(56)

Kā minēts 27. apsvērumā, izmeklēšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs, tādēļ Komisijai savos konstatējumos bija jābalstās uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Kā norādīts arī 29. un 51. apsvērumā, izmantota tika galvenokārt informācija, kuru savā pieprasījumā bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, to pēc iespējas pārbaudot, salīdzinot ar citu informāciju. Tā kā minētā informācija bija vienīgā pieejamā uzticamā informācija, apgalvojums par konstatējumu balstīšanu vienīgi uz pieņēmumiem tika noraidīts.

| (57) | Tika izskatīta arī attiecīgās ieinteresētās personas sniegtā informācija. Tomēr ieinteresētā persona sniedza pretrunīgu informāciju attiecībā uz pieejamo jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnā. Piemēram, pretēji tam, ko šī persona apgalvoja, sniegtajai informācijai pievienotie pierādījumi liecina par Ķīnas MNG ražošanas jaudas palielinājumu nevis samazinājumu. Tas atbilst Komisijas konstatējumiem, kas izklāstīti 53. apsvērumā. Tāpēc minētās personas apgalvojums, ka kopējā jauda ĶTR, iespējams, samazināsies, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(57)

Tika izskatīta arī attiecīgās ieinteresētās personas sniegtā informācija. Tomēr ieinteresētā persona sniedza pretrunīgu informāciju attiecībā uz pieejamo jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnā. Piemēram, pretēji tam, ko šī persona apgalvoja, sniegtajai informācijai pievienotie pierādījumi liecina par Ķīnas MNG ražošanas jaudas palielinājumu nevis samazinājumu. Tas atbilst Komisijas konstatējumiem, kas izklāstīti 53. apsvērumā. Tāpēc minētās personas apgalvojums, ka kopējā jauda ĶTR, iespējams, samazināsies, tika noraidīts.

| (58) | Tādēļ tiek secināts, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kura varētu tikt izmantota ievērojamam papildu eksporta apjomam uz Savienību, kā paskaidrots 61. un 62. apsvērumā, ja antidempinga pasākumi beigtos. |
| --- | --- |

(58)

Tādēļ tiek secināts, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kura varētu tikt izmantota ievērojamam papildu eksporta apjomam uz Savienību, kā paskaidrots 61. un 62. apsvērumā, ja antidempinga pasākumi beigtos.

d)   Savienības tirgus pievilcība

| (59) | Sakarā ar spēkā esošajiem pasākumiem attiecīgajā periodā Savienības tirgū nonāca tikai neliela ĶTR eksporta daļa. Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienība ĶTR ražotājiem eksportētājiem nebūs pievilcīgs tirgus, jo paredzams, ka MNG pieprasījums Āzijā un citās jaunietekmes ekonomikās, tostarp ĶTR, palielināsies. Tāpat šī persona apgalvoja – tā kā ĶTR ražojumu cenu līmenis uz citām trešām valstīm vidēji būs līdzīgs ĶTR eksporta cenu līmenim uz Savienību vai augstāks par to, ĶTR ražotājiem eksportētājiem nebūs nekāda stimula palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(59)

Sakarā ar spēkā esošajiem pasākumiem attiecīgajā periodā Savienības tirgū nonāca tikai neliela ĶTR eksporta daļa. Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienība ĶTR ražotājiem eksportētājiem nebūs pievilcīgs tirgus, jo paredzams, ka MNG pieprasījums Āzijā un citās jaunietekmes ekonomikās, tostarp ĶTR, palielināsies. Tāpat šī persona apgalvoja – tā kā ĶTR ražojumu cenu līmenis uz citām trešām valstīm vidēji būs līdzīgs ĶTR eksporta cenu līmenim uz Savienību vai augstāks par to, ĶTR ražotājiem eksportētājiem nebūs nekāda stimula palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu.

| (60) | Lai gan izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR eksporta cenas uz trešām valstīm vidēji ir nedaudz augstākas nekā eksporta cenas uz Savienību, tas, ļoti iespējams, var būt saistīts ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji eksporta cenas uz Savienību ir samazinājuši spēkā esošā antidempinga maksājuma rezultātā. Tādēļ tas obligāti nenorāda uz iespējamo cenu līmeni, ja pasākumi beigtos. Gluži pretēji – ievērojot spēkā esošo antidempinga pasākumu līmeni, ĶTR ražotāji eksportētāji varētu palielināt savas eksporta cenas, joprojām saglabājot dempinga cenas, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(60)

Lai gan izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR eksporta cenas uz trešām valstīm vidēji ir nedaudz augstākas nekā eksporta cenas uz Savienību, tas, ļoti iespējams, var būt saistīts ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji eksporta cenas uz Savienību ir samazinājuši spēkā esošā antidempinga maksājuma rezultātā. Tādēļ tas obligāti nenorāda uz iespējamo cenu līmeni, ja pasākumi beigtos. Gluži pretēji – ievērojot spēkā esošo antidempinga pasākumu līmeni, ĶTR ražotāji eksportētāji varētu palielināt savas eksporta cenas, joprojām saglabājot dempinga cenas, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.

| (61) | Pat ja paredzams, ka iekšzemes patēriņš ĶTR un patēriņš citur Āzijā un citos jaunietekmes tirgos pieaugs, ražošanas jaudas pārpalikuma līmenis ĶTR norāda, ka pastāv ievērojams stimuls meklēt alternatīvus tirgus, lai šo jaudas pārpalikumu absorbētu. |
| --- | --- |

(61)

Pat ja paredzams, ka iekšzemes patēriņš ĶTR un patēriņš citur Āzijā un citos jaunietekmes tirgos pieaugs, ražošanas jaudas pārpalikuma līmenis ĶTR norāda, ka pastāv ievērojams stimuls meklēt alternatīvus tirgus, lai šo jaudas pārpalikumu absorbētu.

| (62) | Tāpat Komisija ņēma vērā iespējamo pasākumu noteikšanu pret MNG eksportu no ĶTR uz Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”) pēc paralēlas antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas, ko pret ĶTR saistībā ar šo pašu ražojumu veic ASV iestādes. ASV iestādes tiešām 2014. gada 26. novembrī noteica galīgus antidempinga pasākumus. Četriem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika noteiktas individuālas likmes 20,09 % apmērā, bet atlikušais maksājums tika noteikts 39,03 % apmērā. Tādējādi ļoti iespējams, ka ĶTR eksporta piekļuve ASV tirgum ievērojami samazināsies un iespējams, ka liels daudzums ĶTR izcelsmes MNG tiktu novirzīts uz Savienības tirgu, sevišķi, ja vienlaikus beigtos Savienības pasākumi. Saistībā ar to jānorāda, ka 2013. gadā no ĶTR uz ASV tika eksportētas apmēram 26 600 tonnas MNG, kas atbilst ievērojamai daļai Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(62)

Tāpat Komisija ņēma vērā iespējamo pasākumu noteikšanu pret MNG eksportu no ĶTR uz Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”) pēc paralēlas antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas, ko pret ĶTR saistībā ar šo pašu ražojumu veic ASV iestādes. ASV iestādes tiešām 2014. gada 26. novembrī noteica galīgus antidempinga pasākumus. Četriem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika noteiktas individuālas likmes 20,09 % apmērā, bet atlikušais maksājums tika noteikts 39,03 % apmērā. Tādējādi ļoti iespējams, ka ĶTR eksporta piekļuve ASV tirgum ievērojami samazināsies un iespējams, ka liels daudzums ĶTR izcelsmes MNG tiktu novirzīts uz Savienības tirgu, sevišķi, ja vienlaikus beigtos Savienības pasākumi. Saistībā ar to jānorāda, ka 2013. gadā no ĶTR uz ASV tika eksportētas apmēram 26 600 tonnas MNG, kas atbilst ievērojamai daļai Savienības patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (63) | Turklāt gan Savienības ražošanas nozares vidējā cena, gan Indonēzijas ražotāju eksportētāju vidējā importa cena Savienībā, kā konstatēts paralēlajā izmeklēšanā atbilstīgi pagaidu regulas 61. un 80. apsvērumam, ir augstāka par ĶTR vidējām importa cenām uz Savienību bez antidempinga maksājumiem un par ĶTR vidējām importa cenām uz citām trešām valstīm. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, šī analīze ir veikta, balstoties uz pieejamo informāciju, proti, ĶTR eksporta datubāzi. ĶTR eksportētāju cenu noteikšanas stratēģija liecina, ka gadījumā, ja antidempinga pasākumi beigtos, Savienība būtu pievilcīgs tirgus ĶTR eksportētājiem, jo viņi varētu palielināt savas eksporta cenas uz Savienību. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt gan Savienības ražošanas nozares vidējā cena, gan Indonēzijas ražotāju eksportētāju vidējā importa cena Savienībā, kā konstatēts paralēlajā izmeklēšanā atbilstīgi pagaidu regulas 61. un 80. apsvērumam, ir augstāka par ĶTR vidējām importa cenām uz Savienību bez antidempinga maksājumiem un par ĶTR vidējām importa cenām uz citām trešām valstīm. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, šī analīze ir veikta, balstoties uz pieejamo informāciju, proti, ĶTR eksporta datubāzi. ĶTR eksportētāju cenu noteikšanas stratēģija liecina, ka gadījumā, ja antidempinga pasākumi beigtos, Savienība būtu pievilcīgs tirgus ĶTR eksportētājiem, jo viņi varētu palielināt savas eksporta cenas uz Savienību.

| (64) | Tāpat arī pieaugošā ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, liecina, ka ĶTR ražotāji eksportētāji joprojām ir ieinteresēti Savienības tirgū. Pamatojoties uz novēroto cenu līmeni, Savienības MNG tirgus patiešām joprojām ir pievilcīgs ĶTR eksportam. Ja pasākumi tiktu atcelti, šī interese, iespējams, vēl palielinātos. |
| --- | --- |

(64)

Tāpat arī pieaugošā ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, liecina, ka ĶTR ražotāji eksportētāji joprojām ir ieinteresēti Savienības tirgū. Pamatojoties uz novēroto cenu līmeni, Savienības MNG tirgus patiešām joprojām ir pievilcīgs ĶTR eksportam. Ja pasākumi tiktu atcelti, šī interese, iespējams, vēl palielinātos.

| (65) | Pēc informācijas izpaušanas minētā ieinteresētā persona no jauna atkārtoja apgalvojumus par MNG iekšzemes pieprasījuma palielināšanos ĶTR, par nelielajiem eksporta apjomiem no ĶTR uz Savienību, par to tirgus daļu un par ĶTR izcelsmes MNG augstākajām cenām uz citām trešām valstīm salīdzinājumā ar Savienību. Minētā persona norādīja, ka šie elementi Komisijas analīzē neesot ņemti vērā. |
| --- | --- |

(65)

Pēc informācijas izpaušanas minētā ieinteresētā persona no jauna atkārtoja apgalvojumus par MNG iekšzemes pieprasījuma palielināšanos ĶTR, par nelielajiem eksporta apjomiem no ĶTR uz Savienību, par to tirgus daļu un par ĶTR izcelsmes MNG augstākajām cenām uz citām trešām valstīm salīdzinājumā ar Savienību. Minētā persona norādīja, ka šie elementi Komisijas analīzē neesot ņemti vērā.

| (66) | Vispirms, nav pamatots apgalvojums, ka nav ņemta vērā ĶTR ražošanas jaudas un neizmantotās jaudas dinamika, pieaugošais iekšzemes pieprasījums pēc MNG Ķīnā, nelielie ĶTR eksporta apjomi uz Savienību, tirgus daļa, kā aprakstīts 49. apsvērumā, un ĶTR cenu līmenis uz Savienību un citām trešām valstīm. Šie elementi tika analizēti, kā liecina 49. līdz 64. apsvērums, un attiecīgie secinājumi tika izpausti ieinteresētajām personām. Otrkārt, šī ieinteresētā persona nesniedza nekādus jaunus pierādījumus, pamatojot savus apgalvojumus, papildus tiem elementiem, kurus Komisija bija noskaidrojusi izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(66)

Vispirms, nav pamatots apgalvojums, ka nav ņemta vērā ĶTR ražošanas jaudas un neizmantotās jaudas dinamika, pieaugošais iekšzemes pieprasījums pēc MNG Ķīnā, nelielie ĶTR eksporta apjomi uz Savienību, tirgus daļa, kā aprakstīts 49. apsvērumā, un ĶTR cenu līmenis uz Savienību un citām trešām valstīm. Šie elementi tika analizēti, kā liecina 49. līdz 64. apsvērums, un attiecīgie secinājumi tika izpausti ieinteresētajām personām. Otrkārt, šī ieinteresētā persona nesniedza nekādus jaunus pierādījumus, pamatojot savus apgalvojumus, papildus tiem elementiem, kurus Komisija bija noskaidrojusi izmeklēšanā.

| (67) | Visbeidzot, ieinteresētā persona iebilda pret Komisijas novērtējumu 62. apsvērumā, proti, ka eksports no ĶTR varētu tikt novirzīts no ASV uz Savienību sakarā ar ASV iestāžu noteiktajiem antidempinga pasākumiem pret MNG eksportu no ĶTR uz ASV. |
| --- | --- |

(67)

Visbeidzot, ieinteresētā persona iebilda pret Komisijas novērtējumu 62. apsvērumā, proti, ka eksports no ĶTR varētu tikt novirzīts no ASV uz Savienību sakarā ar ASV iestāžu noteiktajiem antidempinga pasākumiem pret MNG eksportu no ĶTR uz ASV.

| (68) | Tomēr, kā jau paskaidrots 62. apsvērumā, jānorāda – ja pasākumi Savienībā beigtos, tā kā pret MNG eksportu no ĶTR uz ASV ir noteikti antidempinga pasākumi, ir iespējams, ka ĶTR eksports tiks novirzīts uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(68)

Tomēr, kā jau paskaidrots 62. apsvērumā, jānorāda – ja pasākumi Savienībā beigtos, tā kā pret MNG eksportu no ĶTR uz ASV ir noteikti antidempinga pasākumi, ir iespējams, ka ĶTR eksports tiks novirzīts uz Savienības tirgu.

| (69) | Tādējādi attiecīgie šīs personas apgalvojumi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(69)

Tādējādi attiecīgie šīs personas apgalvojumi tiek noraidīti.

4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (70) | Iepriekš aprakstītā analīze liecina, ka ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām Savienības tirgū turpinājās ar ievērojamām dempinga starpībām. Ņemot vērā konstatējumus par ievērojamo ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu un iespējamību, ka eksports ievērojamā apjomā un par dempinga cenām tiktu novirzīts uz Savienības tirgu, Komisija secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, dempinga turpināšanās iespējamība ir liela. |
| --- | --- |

(70)

Iepriekš aprakstītā analīze liecina, ka ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām Savienības tirgū turpinājās ar ievērojamām dempinga starpībām. Ņemot vērā konstatējumus par ievērojamo ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu un iespējamību, ka eksports ievērojamā apjomā un par dempinga cenām tiktu novirzīts uz Savienības tirgu, Komisija secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, dempinga turpināšanās iespējamība ir liela.

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (71) | Līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražoja viens Savienības ražotājs. Tas veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(71)

Līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražoja viens Savienības ražotājs. Tas veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (72) | Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, visi rādītāji, kas saistīti ar konfidenciāliem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jānorāda diapazonā. |
| --- | --- |

(72)

Tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, visi rādītāji, kas saistīti ar konfidenciāliem datiem, konfidencialitātes apsvērumu dēļ bija jāindeksē vai jānorāda diapazonā.

E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Savienībā

| (73) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot importu no ĶTR un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza 7. apsvērumā minētajā paralēlajā antidempinga izmeklēšanā iesaistītie Indonēzijas ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(73)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam Savienības tirgū pieskaitot importu no ĶTR un citām trešām valstīm, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza 7. apsvērumā minētajā paralēlajā antidempinga izmeklēšanā iesaistītie Indonēzijas ražotāji eksportētāji.

| (74) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgie KN kodi Eurostat aptver arī tādus ražojumus, kuri nav attiecīgais ražojums, un tādēļ ĶTR izcelsmes importa apjomā var tikt iekļauta arī glutamīnskābe un tās sāļi. Tomēr, tā kā importa dati no Eurostat iegūti atbilstīgi Taric (Eiropas Savienības integrētā tarifa) kodiem, tie aptver vienīgi attiecīgo ražojumu, tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(74)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgie KN kodi Eurostat aptver arī tādus ražojumus, kuri nav attiecīgais ražojums, un tādēļ ĶTR izcelsmes importa apjomā var tikt iekļauta arī glutamīnskābe un tās sāļi. Tomēr, tā kā importa dati no Eurostat iegūti atbilstīgi Taric (Eiropas Savienības integrētā tarifa) kodiem, tie aptver vienīgi attiecīgo ražojumu, tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (75) | Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka ne visam ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam MNG ir tāda tīrības pakāpe, kāda Savienībā tiek prasīta pārtikas piedevām, un apšaubīja, ka tas tiek attiecīgi atspoguļots ĶTR izcelsmes importa apjomā. Kā norādīts 22. apsvērumā, šī izmeklēšana attiecas uz visiem MNG veidiem neatkarīgi no to tīrības pakāpes, tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(75)

Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka ne visam ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam MNG ir tāda tīrības pakāpe, kāda Savienībā tiek prasīta pārtikas piedevām, un apšaubīja, ka tas tiek attiecīgi atspoguļots ĶTR izcelsmes importa apjomā. Kā norādīts 22. apsvērumā, šī izmeklēšana attiecas uz visiem MNG veidiem neatkarīgi no to tīrības pakāpes, tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (76) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņa Savienībā dinamika bija šāda.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (t) | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss (2010./2011. finanšu gads = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati. |

(76)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņa Savienībā dinamika bija šāda.

1. tabula

Patēriņš Savienībā (t)

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Indekss (2010./2011. finanšu gads = 100)

100

87

93

98

Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.

| (77) | Patēriņš Savienībā 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā samazinājās, bet 2012./2013. finanšu gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal nedaudz palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 2 %. Patēriņa samazinājums 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu Savienības tirgū, ko ietekmēja ražošanas apjoma samazinājums tajā pašā periodā (sk. 100. apsvērumu). Kopējais imports tajā pašā periodā saglabājās līdzīgā līmenī. Patēriņa pieaugumu 2012./2013. finanšu gadā gandrīz pilnībā sekmēja kopējā importa pieaugums, jo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās gandrīz tajā pašā līmenī. Visbeidzot, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal samazinājās, importa apjoms, īpaši no Indonēzijas, ievērojami pieauga (sk. 88. apsvērumu). |
| --- | --- |

(77)

Patēriņš Savienībā 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā samazinājās, bet 2012./2013. finanšu gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal nedaudz palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 2 %. Patēriņa samazinājums 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu Savienības tirgū, ko ietekmēja ražošanas apjoma samazinājums tajā pašā periodā (sk. 100. apsvērumu). Kopējais imports tajā pašā periodā saglabājās līdzīgā līmenī. Patēriņa pieaugumu 2012./2013. finanšu gadā gandrīz pilnībā sekmēja kopējā importa pieaugums, jo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās gandrīz tajā pašā līmenī. Visbeidzot, lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal samazinājās, importa apjoms, īpaši no Indonēzijas, ievērojami pieauga (sk. 88. apsvērumu).

| (78) | Kāda ieinteresētā persona norādīja, ka patēriņa dinamikas apraksts neesot pilnīgs, jo tajā nav ņemts vērā, ka Vjetnamas izcelsmes MNG importu aizstāja Indonēzijas izcelsmes imports un ka lietotāji tādējādi vairs negaidīja turpmāku cenu kāpumu un samazināja savus krājumus. Lai gan MNG imports no citām trešām valstīm, tostarp no Vjetnamas, attiecīgajā periodā tiešām samazinājās, bet imports no Indonēzijas palielinājās, tas neietekmē patēriņa Savienībā dinamiku kopumā. Tāpat patēriņa dinamiku neietekmē arī importa plūsmu dinamika un ekonomikas dalībnieku, piemēram, lietotāju, iespējamā reakcija uz to. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(78)

Kāda ieinteresētā persona norādīja, ka patēriņa dinamikas apraksts neesot pilnīgs, jo tajā nav ņemts vērā, ka Vjetnamas izcelsmes MNG importu aizstāja Indonēzijas izcelsmes imports un ka lietotāji tādējādi vairs negaidīja turpmāku cenu kāpumu un samazināja savus krājumus. Lai gan MNG imports no citām trešām valstīm, tostarp no Vjetnamas, attiecīgajā periodā tiešām samazinājās, bet imports no Indonēzijas palielinājās, tas neietekmē patēriņa Savienībā dinamiku kopumā. Tāpat patēriņa dinamiku neietekmē arī importa plūsmu dinamika un ekonomikas dalībnieku, piemēram, lietotāju, iespējamā reakcija uz to. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

2.   Imports no attiecīgās valsts

a)   Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

| (79) | ĶTR izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza 7. apsvērumā minētajā paralēlajā antidempinga izmeklēšanā iesaistītie Indonēzijas ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(79)

ĶTR izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza 7. apsvērumā minētajā paralēlajā antidempinga izmeklēšanā iesaistītie Indonēzijas ražotāji eksportētāji.

| (80) | Importa no attiecīgās valsts Savienībā un tā tirgus daļas dinamika bija šāda.

  2. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa











  Valsts | | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīna | Apjoms (t) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| Indekss | 100 | 50 | 127 | 165 |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 57 | 136 | 168 |
| Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati. |

(80)

Importa no attiecīgās valsts Savienībā un tā tirgus daļas dinamika bija šāda.

2. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Valsts

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ķīna

Apjoms (t)

1 518

758

1 923

2 509

Indekss

100

50

127

165

Tirgus daļa (indekss)

100

57

136

168

Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.

| (81) | ĶTR izcelsmes importa apjoms 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā samazinājās, bet 2012./2013. finanšu gadā palielinājās ievērojami un turpināja palielināties arī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 65 %. Attiecīgās tirgus daļas pārmaiņu tendence bija līdzīga, proti, 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā tā vispirms samazinājās, bet tad līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ievērojami palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā tirgus daļa palielinājās par 68 %. Neraugoties uz šo pieaugumu relatīvā izteiksmē, gan ĶTR izcelsmes importa apjoms, gan tā tirgus daļa absolūtā izteiksmē attiecīgajā periodā saglabājās zemā līmenī. |
| --- | --- |

(81)

ĶTR izcelsmes importa apjoms 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā samazinājās, bet 2012./2013. finanšu gadā palielinājās ievērojami un turpināja palielināties arī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 65 %. Attiecīgās tirgus daļas pārmaiņu tendence bija līdzīga, proti, 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā tā vispirms samazinājās, bet tad līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ievērojami palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā tirgus daļa palielinājās par 68 %. Neraugoties uz šo pieaugumu relatīvā izteiksmē, gan ĶTR izcelsmes importa apjoms, gan tā tirgus daļa absolūtā izteiksmē attiecīgajā periodā saglabājās zemā līmenī.

b)   Importa cenas no attiecīgās valsts un cenu samazinājums

| (82) | Importa cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(82)

Importa cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat datiem.

| (83) | Turpmākajā tabulā ir attēlota ĶTR izcelsmes importa vidējā cena.

  3. tabula


  Importa cenas











  Valsts | | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Vidējā cena (EUR/t) (11) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| Indekss | 100 | 97 | 93 | 80 |

(83)

Turpmākajā tabulā ir attēlota ĶTR izcelsmes importa vidējā cena.

3. tabula

Importa cenas

Valsts

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

ĶTR

Vidējā cena (EUR/t) (11)

1 234

1 199

1 143

992

Indekss

100

97

93

80

| (84) | ĶTR izcelsmes importa vidējās cenas no 2010./2011. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās, kopumā attiecīgajā periodā par 20 %. |
| --- | --- |

(84)

ĶTR izcelsmes importa vidējās cenas no 2010./2011. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās, kopumā attiecīgajā periodā par 20 %.

| (85) | Komisija noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot






  — | vidējās svērtās Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (koriģētas EXW līmenī) ar |
| --- | --- | --- |

(85)

Komisija noteica cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot

—

vidējās svērtās Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (koriģētas EXW līmenī) ar

| — | eksporta cenu, kas noteikta, pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo importa statistiku (Eurostat), šo cenu aprēķinot kā vidējo svērto vērtību un veicot attiecīgas korekcijas, proti, pieskaitot muitas nodokļus, antidempinga maksājumus un pēcimportēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

—

eksporta cenu, kas noteikta, pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo importa statistiku (Eurostat), šo cenu aprēķinot kā vidējo svērto vērtību un veicot attiecīgas korekcijas, proti, pieskaitot muitas nodokļus, antidempinga maksājumus un pēcimportēšanas izmaksas.

| (86) | Salīdzinājums liecināja, ka importam no ĶTR Savienības tirgū nav zemākas cenas nekā Savienības ražošanas nozares ražojumiem. Tomēr, neņemot vērā antidempinga maksājumus, cenu samazinājuma starpība pārsniedza 10 %. |
| --- | --- |

(86)

Salīdzinājums liecināja, ka importam no ĶTR Savienības tirgū nav zemākas cenas nekā Savienības ražošanas nozares ražojumiem. Tomēr, neņemot vērā antidempinga maksājumus, cenu samazinājuma starpība pārsniedza 10 %.

3.   Imports no Indonēzijas

a)   Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

| (87) | Komisija noteica Indonēzijas izcelsmes importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza Indonēzijas ražotāji eksportētāji 7. apsvērumā minētajā paralēli notiekošajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(87)

Komisija noteica Indonēzijas izcelsmes importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza Indonēzijas ražotāji eksportētāji 7. apsvērumā minētajā paralēli notiekošajā izmeklēšanā.

| (88) | Importa no Indonēzijas Savienībā un tā tirgus daļas dinamika bija šāda.

  4. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa











  Valsts | | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonēzija | Apjoms (t) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Indekss | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati. |

(88)

Importa no Indonēzijas Savienībā un tā tirgus daļas dinamika bija šāda.

4. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Valsts

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Indonēzija

Apjoms (t)

8 638

9 478

18 317

24 385

Indekss

100

110

212

282

Tirgus daļa (indekss)

100

126

227

287

Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.

| (89) | Importa apjoms no Indonēzijas attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Tas palielinājās pastāvīgi un ievērojami – par 182 % no 8 638 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 24 385 t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(89)

Importa apjoms no Indonēzijas attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Tas palielinājās pastāvīgi un ievērojami – par 182 % no 8 638 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 24 385 t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (90) | Atbilstošā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Neraugoties uz kopējo patēriņa samazinājumu (– 2 %), tirgus daļa palielinājās par 187 %. |
| --- | --- |

(90)

Atbilstošā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz trīskārt. Neraugoties uz kopējo patēriņa samazinājumu (– 2 %), tirgus daļa palielinājās par 187 %.

b)   Indonēzijas izcelsmes importa cenas

| (91) | Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza Indonēzijas ražotāji eksportētāji 7. apsvērumā minētajā paralēli notiekošajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(91)

Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem un datiem, ko sniedza Indonēzijas ražotāji eksportētāji 7. apsvērumā minētajā paralēli notiekošajā izmeklēšanā.

| (92) | Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no Indonēzijas bija šāda.

  5. tabula


  Importa cena











  Valsts | | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonēzija | Vidējā cena (EUR/t) | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Indekss | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati. |

(92)

Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no Indonēzijas bija šāda.

5. tabula

Importa cena

Valsts

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Indonēzija

Vidējā cena (EUR/t)

1 266

1 279

1 226

1 162

Indekss

100

101

97

92

Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.

| (93) | Indonēzijas izcelsmes MNG importa vidējā cena 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā nedaudz palielinājās, tad 2012./2013.finanšu gadā samazinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās vēl vairāk. Indonēzijas izcelsmes MNG vidējās importa cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 8 %. |
| --- | --- |

(93)

Indonēzijas izcelsmes MNG importa vidējā cena 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā nedaudz palielinājās, tad 2012./2013.finanšu gadā samazinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā samazinājās vēl vairāk. Indonēzijas izcelsmes MNG vidējās importa cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 8 %.

4.   Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi

| (94) | Importa apjoma, tirgus daļas un cenu no citām trešām valstīm dinamika bija šāda.

  6. tabula


  Imports no citām trešām valstīm











  Valsts | | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazīlija | Apjoms (t) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| Indekss | 100 | 42 | 46 | 38 |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 48 | 49 | 39 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| Indekss | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Korejas Republika | Apjoms (t) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| Indekss | 100 | 173 | 74 | 64 |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 198 | 79 | 65 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| Indekss | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vjetnama | Apjoms (t) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| Indekss | 100 | 106 | 32 | 13 |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 121 | 34 | 14 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| Indekss | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Pārējās trešās valstis | Apjoms (t) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| Indekss | 100 | 69 | 48 | 44 |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 79 | 52 | 45 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| Indekss | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Citas trešās valstis kopā | Apjoms (t) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| Indekss | 100 | 96 | 42 | 28 |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 110 | 45 | 29 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| Indekss | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati. |

(94)

Importa apjoma, tirgus daļas un cenu no citām trešām valstīm dinamika bija šāda.

6. tabula

Imports no citām trešām valstīm

Valsts

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Brazīlija

Apjoms (t)

2 321

969

1 070

889

Indekss

100

42

46

38

Tirgus daļa (indekss)

100

48

49

39

Vidējā cena (EUR/t)

1 218

1 306

1 402

1 365

Indekss

100

107

115

112

Korejas Republika

Apjoms (t)

1 248

2 157

923

802

Indekss

100

173

74

64

Tirgus daļa (indekss)

100

198

79

65

Vidējā cena (EUR/t)

1 231

1 296

1 293

1 277

Indekss

100

105

105

104

Vjetnama

Apjoms (t)

5 707

6 042

1 820

769

Indekss

100

106

32

13

Tirgus daļa (indekss)

100

121

34

14

Vidējā cena (EUR/t)

1 284

1 291

1 361

1 318

Indekss

100

101

106

103

Pārējās trešās valstis

Apjoms (t)

993

681

478

434

Indekss

100

69

48

44

Tirgus daļa (indekss)

100

79

52

45

Vidējā cena (EUR/t)

1 594

1 718

2 044

2 001

Indekss

100

108

128

126

Citas trešās valstis kopā

Apjoms (t)

10 268

9 848

4 291

2 894

Indekss

100

96

42

28

Tirgus daļa (indekss)

100

110

45

29

Vidējā cena (EUR/t)

1 293

1 323

1 433

1 424

Indekss

100

102

111

110

Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.

| (95) | Importa apjoms no citām trešām valstīm kopumā samazinājās no 10 268 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 2 894 t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, par 72 % attiecīgajā periodā. Atbilstošā tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās par 71 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā citu trešo valstu izcelsmes importa tirgus daļa veidoja vien aptuveni ceturto daļu no 2010./2011. finanšu gada apjoma. Kopumā trešo valstu importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %. |
| --- | --- |

(95)

Importa apjoms no citām trešām valstīm kopumā samazinājās no 10 268 t 2010./2011. finanšu gadā līdz 2 894 t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, par 72 % attiecīgajā periodā. Atbilstošā tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās par 71 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā citu trešo valstu izcelsmes importa tirgus daļa veidoja vien aptuveni ceturto daļu no 2010./2011. finanšu gada apjoma. Kopumā trešo valstu importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.

| (96) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka kopējais imports, tostarp no ĶTR un Indonēzijas, attiecīgajā periodā ir saglabājies nemainīgs. |
| --- | --- |

(96)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka kopējais imports, tostarp no ĶTR un Indonēzijas, attiecīgajā periodā ir saglabājies nemainīgs.

| (97) | Šis apgalvojums ir pretrunā pieejamajiem statistikas datiem, uz kuriem balstās izmeklēšanas konstatējumi (sk. 7. tabulu). Kopējais imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(97)

Šis apgalvojums ir pretrunā pieejamajiem statistikas datiem, uz kuriem balstās izmeklēšanas konstatējumi (sk. 7. tabulu). Kopējais imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (98) | Kopējā importa, tostarp no ĶTR un Indonēzijas, dinamika bija šāda.

  7. tabula


  Kopējais imports | | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais imports | Apjoms (t) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| Indekss | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati. |

(98)

Kopējā importa, tostarp no ĶTR un Indonēzijas, dinamika bija šāda.

7. tabula

Kopējais imports

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Kopējais imports

Apjoms (t)

20 424

20 084

24 531

29 788

Indekss

100

98

120

146

Avots:
  Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.

5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (99) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (100) | Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

  8. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms
  Indekss | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Ražošanas jauda
  Indekss | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums
  Indekss | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(100)

Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

8. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms

Indekss

100

95

107

91

Ražošanas jauda

Indekss

100

100

100

100

Jaudas izmantojums

Indekss

100

95

107

91

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (101) | Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā svārstījās. Lai gan 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā tas samazinājās, 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā tas palielinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza zemāko līmeni. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka svārstības galvenokārt izraisīja darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai, ko Savienības ražošanas nozare veica ik pēc 15 mēnešiem, kā arī sliktie laikapstākļi 2010./2011. gada ziemā, kuru dēļ tika traucētas vienas no galvenajām izejvielām (amonjaka) piegādes. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai tika pagarināta, lai samazinātu lielo krājumu apjomu. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(101)

Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā svārstījās. Lai gan 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā tas samazinājās, 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā tas palielinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza zemāko līmeni. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka svārstības galvenokārt izraisīja darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai, ko Savienības ražošanas nozare veica ik pēc 15 mēnešiem, kā arī sliktie laikapstākļi 2010./2011. gada ziemā, kuru dēļ tika traucētas vienas no galvenajām izejvielām (amonjaka) piegādes. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai tika pagarināta, lai samazinātu lielo krājumu apjomu. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %.

| (102) | Kāda persona apgalvoja, ka ražošanas apjoms un jaudas izmantojums gan samazinājās, taču pirms attiecīgā perioda tas bija ievērojami palielinājies. Pamatojoties uz to, šī persona norādīja, ka šo rādītāju lejupejošā tendence nenorāda uz kaitējumu. Nosakot dažādo kaitējuma rādītāju tendences, Komisija savā izvērtējumā balstījās uz datiem attiecīgajā periodā, kas tika noteikts izmeklēšanas sākumā. Attiecīgais periods ietver pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un trīs finanšu gadus pirms tam – tāda ir parastā prakse. Tikai tas, ka daži kaitējuma rādītāji ir augstāki pirms attiecīgā perioda, nav pietiekams iemesls, lai no šīs prakses atkāptos. Tādēļ vērā jāņem tikai tendences attiecīgajā periodā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(102)

Kāda persona apgalvoja, ka ražošanas apjoms un jaudas izmantojums gan samazinājās, taču pirms attiecīgā perioda tas bija ievērojami palielinājies. Pamatojoties uz to, šī persona norādīja, ka šo rādītāju lejupejošā tendence nenorāda uz kaitējumu. Nosakot dažādo kaitējuma rādītāju tendences, Komisija savā izvērtējumā balstījās uz datiem attiecīgajā periodā, kas tika noteikts izmeklēšanas sākumā. Attiecīgais periods ietver pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un trīs finanšu gadus pirms tam – tāda ir parastā prakse. Tikai tas, ka daži kaitējuma rādītāji ir augstāki pirms attiecīgā perioda, nav pietiekams iemesls, lai no šīs prakses atkāptos. Tādēļ vērā jāņem tikai tendences attiecīgajā periodā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (103) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā saglabājās nemainīga. |
| --- | --- |

(103)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā saglabājās nemainīga.

| (104) | Ražošanas apjoma samazinājuma un nemainīgas ražošanas jaudas rezultātā jaudas izmantojuma dinamika bija līdzīga ražošanas apjoma dinamikai, proti, vispirms 2011./2012. finanšu gadā tā samazinājās, 2012./2013. finanšu gadā palielinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal samazinājās. Kopumā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 % atbilstoši ražošanas apjoma samazinājuma tendencei. |
| --- | --- |

(104)

Ražošanas apjoma samazinājuma un nemainīgas ražošanas jaudas rezultātā jaudas izmantojuma dinamika bija līdzīga ražošanas apjoma dinamikai, proti, vispirms 2011./2012. finanšu gadā tā samazinājās, 2012./2013. finanšu gadā palielinājās, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atkal samazinājās. Kopumā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 9 % atbilstoši ražošanas apjoma samazinājuma tendencei.

b)   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (105) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  9. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (indekss) | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Tirgus daļa
  (indekss) | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati. |

(105)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

9. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (indekss)

100

84

85

83

Tirgus daļa

(indekss)

100

96

91

85

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un Indonēzijas ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem/dati.

| (106) | Savienības ražošanas nozares MNG pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Pārdošanas apjoms galvenokārt samazinājās 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā, bet turpmākajos gados saglabājās salīdzinoši nemainīgs. Pārdošanas apjoma samazinājums un paralēls patēriņa samazinājums un importa pieaugums galvenokārt no Indonēzijas kopumā izraisīja Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu attiecīgajā periodā par aptuveni 15 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā samazinājās par 4 %, kas sakrita ar Indonēzijas un ĶTR izcelsmes importa tirgus daļas pieaugumu tajā pašā periodā. No 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi turpināja samazināties, bet Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās. Attiecīgajā periodā pieauga arī imports no ĶTR un tā tirgus daļa, šajā periodā tomēr saglabājoties zemā līmenī. |
| --- | --- |

(106)

Savienības ražošanas nozares MNG pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Pārdošanas apjoms galvenokārt samazinājās 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā, bet turpmākajos gados saglabājās salīdzinoši nemainīgs. Pārdošanas apjoma samazinājums un paralēls patēriņa samazinājums un importa pieaugums galvenokārt no Indonēzijas kopumā izraisīja Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazinājumu attiecīgajā periodā par aptuveni 15 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā samazinājās par 4 %, kas sakrita ar Indonēzijas un ĶTR izcelsmes importa tirgus daļas pieaugumu tajā pašā periodā. No 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pastāvīgi turpināja samazināties, bet Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās. Attiecīgajā periodā pieauga arī imports no ĶTR un tā tirgus daļa, šajā periodā tomēr saglabājoties zemā līmenī.

c)   Izaugsme

| (107) | Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 17 %, izraisot tirgus daļas samazinājumu par 15 %. |
| --- | --- |

(107)

Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 17 %, izraisot tirgus daļas samazinājumu par 15 %.

d)   Nodarbinātība un ražīgums

| (108) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  10. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits
  (indekss) | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Ražīgums (vienība/darbinieks)
  (indekss) | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(108)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

10. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Darbinieku skaits

(indekss)

100

103

107

108

Ražīgums (vienība/darbinieks)

(indekss)

100

92

100

85

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (109) | Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi palielinājās – attiecīgajā periodā kopumā par 8 %. Šis palielinājums galvenokārt ir sakarā ar kāda bijušā saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos. |
| --- | --- |

(109)

Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi palielinājās – attiecīgajā periodā kopumā par 8 %. Šis palielinājums galvenokārt ir sakarā ar kāda bijušā saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos.

| (110) | Kā parādīts 8. tabulā 100. apsvērumā, ražīgums samazinājās nodarbinātības pieauguma un ražošanas apjoma samazinājuma dēļ. |
| --- | --- |

(110)

Kā parādīts 8. tabulā 100. apsvērumā, ražīgums samazinājās nodarbinātības pieauguma un ražošanas apjoma samazinājuma dēļ.

6.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (111) | ĶTR noteiktā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni, bet importa apjoms no ĶTR saglabājās neliels visā attiecīgajā periodā. Tomēr, ja pasākumi tiktu atcelti, pašreizējo dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari būtu ievērojama, ņemot vērā importa no ĶTR apjoma pieaugumu un cenu samazināšanos, kā arī iespējamo ĶTR izcelsmes importa attīstību pasākumu beigšanās gadījumā. Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, kas minēta 7. apsvērumā, attiecībā uz MNG importu no Indonēzijas tika konstatētas ievērojamas dempinga starpības Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuri attiecīgajā periodā ievērojami palielināja savu tirgus daļu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(111)

ĶTR noteiktā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni, bet importa apjoms no ĶTR saglabājās neliels visā attiecīgajā periodā. Tomēr, ja pasākumi tiktu atcelti, pašreizējo dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari būtu ievērojama, ņemot vērā importa no ĶTR apjoma pieaugumu un cenu samazināšanos, kā arī iespējamo ĶTR izcelsmes importa attīstību pasākumu beigšanās gadījumā. Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, kas minēta 7. apsvērumā, attiecībā uz MNG importu no Indonēzijas tika konstatētas ievērojamas dempinga starpības Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuri attiecīgajā periodā ievērojami palielināja savu tirgus daļu Savienības tirgū.

| (112) | Savienības ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšējā kaitējumu radošā dempinga ietekmes, ko izraisīja MNG imports no Ķīnas, kā norādīts 124. apsvērumā. Tā kā imports par dempinga cenām no Indonēzijas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās un tika konstatēts, ka tas rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei (12), būtu jāsecina, ka atgūšanās vairs nenotiek. |
| --- | --- |

(112)

Savienības ražošanas nozare joprojām atgūstas no iepriekšējā kaitējumu radošā dempinga ietekmes, ko izraisīja MNG imports no Ķīnas, kā norādīts 124. apsvērumā. Tā kā imports par dempinga cenām no Indonēzijas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās un tika konstatēts, ka tas rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei (12), būtu jāsecina, ka atgūšanās vairs nenotiek.

a)   Cenas un tās ietekmējoši faktori

| (113) | Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu dinamika nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

  11. tabula


  Vidējās pārdošanas cenas | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)
  (indekss) | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)
  (indekss) | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(113)

Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu dinamika nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

11. tabula

Vidējās pārdošanas cenas

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

(indekss)

100

107

101

97

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

(indekss)

100

120

124

130

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (114) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Vispirms 2010./2011.–2011./2012. gadā tā palielinājās par 7 %, bet pēc tam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās. Cenas pieaugumu 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā var uzskatīt par sekām, kas izriet no izmaksu pieauguma tajā pašā periodā, lai gan izmaksu pieaugums bija izteiktāks nekā cenu pieaugums. Tajā pašā laikā ievērojami palielinājās Indonēzijas izcelsmes importa apjoms, un tas izraisīja cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Rezultātā Savienības ražošanas nozares cenas 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā samazinājās par 6 %, bet no 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vēl par 4 %. |
| --- | --- |

(114)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Vispirms 2010./2011.–2011./2012. gadā tā palielinājās par 7 %, bet pēc tam līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pastāvīgi samazinājās. Cenas pieaugumu 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā var uzskatīt par sekām, kas izriet no izmaksu pieauguma tajā pašā periodā, lai gan izmaksu pieaugums bija izteiktāks nekā cenu pieaugums. Tajā pašā laikā ievērojami palielinājās Indonēzijas izcelsmes importa apjoms, un tas izraisīja cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Rezultātā Savienības ražošanas nozares cenas 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā samazinājās par 6 %, bet no 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vēl par 4 %.

| (115) | Vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 30 %. No 2011./2012. finanšu gada tās nepārtraukti palielinājās galvenokārt izejmateriālu cenu un darbaspēka izmaksu pieauguma dēļ. Kā minēts iepriekš, cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas izcelsmes imports par dempinga cenām, šo izmaksu pieaugumu nevarēja atsvērt ar līdzvērtīgu cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(115)

Vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 30 %. No 2011./2012. finanšu gada tās nepārtraukti palielinājās galvenokārt izejmateriālu cenu un darbaspēka izmaksu pieauguma dēļ. Kā minēts iepriekš, cenu spiediena dēļ, ko izraisīja Indonēzijas izcelsmes imports par dempinga cenām, šo izmaksu pieaugumu nevarēja atsvērt ar līdzvērtīgu cenu pieaugumu.

| (116) | Kāda ieinteresētā persona lūdza Komisijai izmeklēt, vai iespējamā blakusproduktu iekļaušana Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksās varēja mākslīgi palielināt Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka blakusprodukti tika iekļauti pareizi un ka tas nekādā veidā neizkropļoja kaitējuma rādītājus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(116)

Kāda ieinteresētā persona lūdza Komisijai izmeklēt, vai iespējamā blakusproduktu iekļaušana Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksās varēja mākslīgi palielināt Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka blakusprodukti tika iekļauti pareizi un ka tas nekādā veidā neizkropļoja kaitējuma rādītājus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

b)   Darbaspēka izmaksas

| (117) | Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  12. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)
  (indekss) | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(117)

Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

12. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)

(indekss)

100

117

125

124

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (118) | Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku palielinājās par 24 %. To galvenokārt varētu skaidrot ar Savienības ražošanas nozares pastiprinātiem centieniem uzlabot darbinieku sniegumu, lai optimizētu ražošanas procesu. |
| --- | --- |

(118)

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku palielinājās par 24 %. To galvenokārt varētu skaidrot ar Savienības ražošanas nozares pastiprinātiem centieniem uzlabot darbinieku sniegumu, lai optimizētu ražošanas procesu.

c)   Krājumi

| (119) | Savienības ražotāja krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  13. tabula


  Krājumi | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās
  (indekss) | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma
  (indekss) | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(119)

Savienības ražotāja krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

13. tabula

Krājumi

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās

(indekss)

100

82

164

143

Krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma

(indekss)

100

86

153

156

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (120) | Krājumi perioda beigās attiecīgajā periodā palielinājās par 43 %. 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā, samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties eksporta pārdošanas apjomam, krājumi perioda beigās samazinājās. 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā krājumi palielinājās, ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu laikā, kad Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās gandrīz nemainīgs. No 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam krājumi perioda beigās atkal samazinājās – galvenokārt tāpēc, ka tika pieņemts lēmums samazināt ražošanu, lai samazinātu krājumu lielo apjomu. |
| --- | --- |

(120)

Krājumi perioda beigās attiecīgajā periodā palielinājās par 43 %. 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā, samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties eksporta pārdošanas apjomam, krājumi perioda beigās samazinājās. 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā krājumi palielinājās, ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu laikā, kad Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās gandrīz nemainīgs. No 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam krājumi perioda beigās atkal samazinājās – galvenokārt tāpēc, ka tika pieņemts lēmums samazināt ražošanu, lai samazinātu krājumu lielo apjomu.

| (121) | 2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma, samazinājās, bet 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā gandrīz divkāršojās. Turklāt no 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tie palielinājās vēl vairāk. Kopumā attiecīgajā periodā tie palielinājās par 56 %. Palielinājums 2012./2013. finanšu gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jāskata, ņemot vērā Indonēzijas izcelsmes importa apjoma pieaugumu par dempinga cenām un to, ka Savienības pārdošanas apjoms tajā pašā periodā saglabājās gandrīz nemainīgs. |
| --- | --- |

(121)

2010./2011.–2011./2012. finanšu gadā krājumi perioda beigās, kas izteikti procentos no ražošanas apjoma, samazinājās, bet 2011./2012.–2012./2013. finanšu gadā gandrīz divkāršojās. Turklāt no 2012./2013. finanšu gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tie palielinājās vēl vairāk. Kopumā attiecīgajā periodā tie palielinājās par 56 %. Palielinājums 2012./2013. finanšu gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jāskata, ņemot vērā Indonēzijas izcelsmes importa apjoma pieaugumu par dempinga cenām un to, ka Savienības pārdošanas apjoms tajā pašā periodā saglabājās gandrīz nemainīgs.

d)   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (122) | Savienības ražotāja rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  14. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2010./2011. finanšu gads | 2011./2012. finanšu gads | 2012./2013. finanšu gads | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)
  (indekss) | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Naudas plūsma (EUR)
  (indekss) | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Ieguldījumi (EUR)
  (indekss) | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Ienākums no ieguldījumiem
  (indekss) | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(122)

Savienības ražotāja rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

14. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2010./2011. finanšu gads

2011./2012. finanšu gads

2012./2013. finanšu gads

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

(indekss)

100

30

– 31

– 80

Naudas plūsma (EUR)

(indekss)

100

39

– 48

– 19

Ieguldījumi (EUR)

(indekss)

100

182

143

197

Ienākums no ieguldījumiem

(indekss)

100

14

– 61

– 110

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (123) | Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. 2010./2011. un 2011./2012. finanšu gadā rentabilitāte ievērojami samazinājās, tomēr tās rādītāji joprojām bija pozitīvi. No 2012./2013. finanšu gada rentabilitātes rādītāji kļuva negatīvi. Tie vēl vairāk pasliktinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 180 %. Šī tendence galvenokārt bija saistīta ar Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām spiedienu, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei noteikt savas cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam. Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai bija tāda pati tendence kā rentabilitātei, proti, tā attiecīgajā periodā nepārtraukti samazinājās, un no 2012./2013. finanšu gada tās rādītāji bija negatīvi. Šī tendence pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pastiprinājās. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 119 %. |
| --- | --- |

(123)

Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. 2010./2011. un 2011./2012. finanšu gadā rentabilitāte ievērojami samazinājās, tomēr tās rādītāji joprojām bija pozitīvi. No 2012./2013. finanšu gada rentabilitātes rādītāji kļuva negatīvi. Tie vēl vairāk pasliktinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 180 %. Šī tendence galvenokārt bija saistīta ar Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām spiedienu, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei noteikt savas cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam. Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai bija tāda pati tendence kā rentabilitātei, proti, tā attiecīgajā periodā nepārtraukti samazinājās, un no 2012./2013. finanšu gada tās rādītāji bija negatīvi. Šī tendence pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pastiprinājās. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 119 %.

| (124) | Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 97 %. Tie galvenokārt bija ieguldījumi saistībā ar tehnisko apkopi un normatīvo drošības prasību ievērošanu. Lai gan Savienības ražošanas nozare vēl arvien atguvās no iepriekšējā dempinga, ko pirms attiecīgā perioda bija veikuši ĶTR ražotāji eksportētāji, tās stāvoklis uzlabojās un tā bija rentabla attiecīgā perioda sākumā līdz 2011./2012. finanšu gadam. Šādos apstākļos vairākkārt tika veikti ieguldījumi, kurus vairs nevarēja atlikt – tas izskaidro ieguldījumu līmeņa ievērojamu pieaugumu 2011./2012. finanšu gadā un turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(124)

Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 97 %. Tie galvenokārt bija ieguldījumi saistībā ar tehnisko apkopi un normatīvo drošības prasību ievērošanu. Lai gan Savienības ražošanas nozare vēl arvien atguvās no iepriekšējā dempinga, ko pirms attiecīgā perioda bija veikuši ĶTR ražotāji eksportētāji, tās stāvoklis uzlabojās un tā bija rentabla attiecīgā perioda sākumā līdz 2011./2012. finanšu gadam. Šādos apstākļos vairākkārt tika veikti ieguldījumi, kurus vairs nevarēja atlikt – tas izskaidro ieguldījumu līmeņa ievērojamu pieaugumu 2011./2012. finanšu gadā un turpmākajos gados.

| (125) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tāpat kā citi finanšu rādītāji, no 2012./2013. finanšu gada arī ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvs, kas atspoguļoja negatīvo rentabilitātes tendenci. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par 210 %. |
| --- | --- |

(125)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Tāpat kā citi finanšu rādītāji, no 2012./2013. finanšu gada arī ienākums no ieguldījumiem no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas bija negatīvs, kas atspoguļoja negatīvo rentabilitātes tendenci. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par 210 %.

| (126) | Ņemot vērā rentabilitātes un naudas plūsmas rādītāju samazinājumu, tika negatīvi ietekmēta arī uzņēmuma spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā rentabilitātes un naudas plūsmas rādītāju samazinājumu, tika negatīvi ietekmēta arī uzņēmuma spēja piesaistīt kapitālu.

e)   Secinājums par kaitējumu

| (127) | Gandrīz visi galvenie kaitējuma rādītāji liecina par negatīvu tendenci. Proti, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 9 % un pārdošanas apjoms – par 17 %. Lai kompensētu pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumus, Savienības ražošanas nozares vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, lai gan ražošanas izmaksas vienlaikus palielinājās par 30 %. Tā rezultātā rentabilitāte, kas attiecīgā perioda sākumā bija pozitīva, samazinājās un 2012./2013. finanšu gadā kļuva negatīva un turpināja samazināties arī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Līdzīgas negatīvas tendences var novērot neto naudas plūsmai un ienākumam no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(127)

Gandrīz visi galvenie kaitējuma rādītāji liecina par negatīvu tendenci. Proti, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 9 % un pārdošanas apjoms – par 17 %. Lai kompensētu pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumus, Savienības ražošanas nozares vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, lai gan ražošanas izmaksas vienlaikus palielinājās par 30 %. Tā rezultātā rentabilitāte, kas attiecīgā perioda sākumā bija pozitīva, samazinājās un 2012./2013. finanšu gadā kļuva negatīva un turpināja samazināties arī pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Līdzīgas negatīvas tendences var novērot neto naudas plūsmai un ienākumam no ieguldījumiem.

| (128) | Nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Šo palielinājumu attiecīgajā periodā var skaidrot ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos. Arī ieguldījumu tendence bija pozitīva. Minētie pasākumi galvenokārt bija saistīti ar profilaktiskām darbībām un drošības prasībām, nevis jaudas palielināšanu. Šīs pozitīvās tendences tādēļ neizslēdz kaitējuma esību. |
| --- | --- |

(128)

Nodarbinātība attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Šo palielinājumu attiecīgajā periodā var skaidrot ar iepriekš saistītā uzņēmuma integrēšanu 2011. gadā un Savienības ražošanas nozares tehniskās apkopes dienesta paplašināšanos. Arī ieguldījumu tendence bija pozitīva. Minētie pasākumi galvenokārt bija saistīti ar profilaktiskām darbībām un drošības prasībām, nevis jaudas palielināšanu. Šīs pozitīvās tendences tādēļ neizslēdz kaitējuma esību.

| (129) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka dažu kaitējuma rādītāju negatīvā tendence nav pietiekama, lai secinātu, ka pastāv būtisks kaitējums. Pamatregulas 3. panta 5. punktā nav noteikts, ka visiem kaitējuma rādītājiem būtu jāuzrāda negatīva tendence, bet ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir jāanalizē, izvērtējot visu kaitējuma rādītāju attīstību kopumā. Šajā gadījumā gandrīz visiem kaitējuma rādītājiem ir negatīva tendence, tostarp tādi galvenie rādītāji kā pārdošanas un ražošanas apjoms, tirgus daļa, vidējās pārdošanas cenas un rentabilitāte. |
| --- | --- |

(129)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka dažu kaitējuma rādītāju negatīvā tendence nav pietiekama, lai secinātu, ka pastāv būtisks kaitējums. Pamatregulas 3. panta 5. punktā nav noteikts, ka visiem kaitējuma rādītājiem būtu jāuzrāda negatīva tendence, bet ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir jāanalizē, izvērtējot visu kaitējuma rādītāju attīstību kopumā. Šajā gadījumā gandrīz visiem kaitējuma rādītājiem ir negatīva tendence, tostarp tādi galvenie rādītāji kā pārdošanas un ražošanas apjoms, tirgus daļa, vidējās pārdošanas cenas un rentabilitāte.

| (130) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS VAI TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievadpiezīme

| (131) | Kā minēts 99. līdz 130. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums. Visā attiecīgajā periodā imports no ĶTR Savienības tirgū nonāca vienīgi nelielā daudzumā, bet Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa tajā pašā periodā gandrīz trīskāršojās. Paralēlā izmeklēšanā, kas minēta 7. apsvērumā, attiecībā uz MNG importu no Indonēzijas tika secināts, ka imports no Indonēzijas notika par dempinga cenām un ka tas nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kamēr imports no ĶTR šo kaitējumu neveicināja, ņemot vērā tā nelielo apjomu un cenu līmeni (13). Vienlaikus, kā paskaidrots 48. un 70. apsvērumā, izmeklēšana apliecināja, ka imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā notika par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi beigsies. |
| --- | --- |

(131)

Kā minēts 99. līdz 130. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums. Visā attiecīgajā periodā imports no ĶTR Savienības tirgū nonāca vienīgi nelielā daudzumā, bet Indonēzijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa tajā pašā periodā gandrīz trīskāršojās. Paralēlā izmeklēšanā, kas minēta 7. apsvērumā, attiecībā uz MNG importu no Indonēzijas tika secināts, ka imports no Indonēzijas notika par dempinga cenām un ka tas nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kamēr imports no ĶTR šo kaitējumu neveicināja, ņemot vērā tā nelielo apjomu un cenu līmeni (13). Vienlaikus, kā paskaidrots 48. un 70. apsvērumā, izmeklēšana apliecināja, ka imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā notika par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi beigsies.

2.   Paredzamā ĶTR izcelsmes importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā

| (132) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izvērtēja kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja šobrīd spēkā esošie pasākumi beigtos, proti, ĶTR izcelsmes importa potenciālo ietekmi uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(132)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izvērtēja kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja šobrīd spēkā esošie pasākumi beigtos, proti, ĶTR izcelsmes importa potenciālo ietekmi uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari.

| (133) | Šajā analīzē uzmanība tika pievērsta ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotajai jaudai, Savienības tirgus pievilcībai un ĶTR ražotāju cenu noteikšanas praksei Savienībā. Tika ņemti vērā arī antidempinga pasākumi, kas noteikti MNG importam no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(133)

Šajā analīzē uzmanība tika pievērsta ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotajai jaudai, Savienības tirgus pievilcībai un ĶTR ražotāju cenu noteikšanas praksei Savienībā. Tika ņemti vērā arī antidempinga pasākumi, kas noteikti MNG importam no Indonēzijas.

| (134) | Kā norādīts 51. apsvērumā, tiek lēsts, ka kopējā neizmantotā MNG ražošanas jauda 2012. gadā bija apmēram 600 000–900 000 tonnas. Šis apjoms ievērojami pārsniedz kopējo MNG patēriņu Savienībā minētajā periodā. |
| --- | --- |

(134)

Kā norādīts 51. apsvērumā, tiek lēsts, ka kopējā neizmantotā MNG ražošanas jauda 2012. gadā bija apmēram 600 000–900 000 tonnas. Šis apjoms ievērojami pārsniedz kopējo MNG patēriņu Savienībā minētajā periodā.

| (135) | Var pamatoti sagaidīt, ka sakarā ar Savienības tirgus pievilcību, kā aprakstīts 59.–64. apsvērumā, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, vismaz daļa no šīs neizmantotās jaudas visticamāk tiktu novirzīta uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(135)

Var pamatoti sagaidīt, ka sakarā ar Savienības tirgus pievilcību, kā aprakstīts 59.–64. apsvērumā, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, vismaz daļa no šīs neizmantotās jaudas visticamāk tiktu novirzīta uz Savienības tirgu.

| (136) | Kā minēts iepriekš 50. apsvērumā, ĶTR izcelsmes importa cenas bez antidempinga maksājumiem būtu vidēji par 10 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tās būtu zemākas arī par Indonēzijas izcelsmes importa cenām. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR ražotāji eksportētāji visticamāk palielinās cenu spiedienu uz Savienības tirgu, tādējādi pastiprinot būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saistībā ar to jāatgādina – paralēlajā antidempinga izmeklēšanā atklājās, ka Indonēzijas izcelsmes imports izraisīja spiedienu uz cenām Savienības tirgū un tādēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam, bet, gluži pretēji, attiecīgajā periodā tai nācās pazemināt cenas. |
| --- | --- |

(136)

Kā minēts iepriekš 50. apsvērumā, ĶTR izcelsmes importa cenas bez antidempinga maksājumiem būtu vidēji par 10 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tās būtu zemākas arī par Indonēzijas izcelsmes importa cenām. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR ražotāji eksportētāji visticamāk palielinās cenu spiedienu uz Savienības tirgu, tādējādi pastiprinot būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saistībā ar to jāatgādina – paralēlajā antidempinga izmeklēšanā atklājās, ka Indonēzijas izcelsmes imports izraisīja spiedienu uz cenām Savienības tirgū un tādēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam, bet, gluži pretēji, attiecīgajā periodā tai nācās pazemināt cenas.

| (137) | Kā norādīts 60. apsvērumā, ja pasākumi beigtos, ĶTR izcelsmes importa cenas varētu palielināties. Tomēr, ņemot vērā ievērojamās cenu samazinājuma starpības, kas tika konstatētas, atskaitot antidempinga maksājumus, pat ja ĶTR izcelsmes importa cenas patiešām palielinātos, ĶTR eksportētājiem joprojām pastāv iespēja importa cenu līmeni saglabāt zem Savienības ražošanas nozares cenām, kas visticamāk ļaus šiem eksportētājiem palielināt savu tirgus daļu Savienības tirgū. Ja tā notiktu, nekavējoties samazinātos Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(137)

Kā norādīts 60. apsvērumā, ja pasākumi beigtos, ĶTR izcelsmes importa cenas varētu palielināties. Tomēr, ņemot vērā ievērojamās cenu samazinājuma starpības, kas tika konstatētas, atskaitot antidempinga maksājumus, pat ja ĶTR izcelsmes importa cenas patiešām palielinātos, ĶTR eksportētājiem joprojām pastāv iespēja importa cenu līmeni saglabāt zem Savienības ražošanas nozares cenām, kas visticamāk ļaus šiem eksportētājiem palielināt savu tirgus daļu Savienības tirgū. Ja tā notiktu, nekavējoties samazinātos Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas.

| (138) | Visbeidzot, ņemot vērā paralēlo izmeklēšanu pret Indonēziju un attiecīgos pasākumus pret MNG importu no šīs valsts, sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare atgūsies no tai nodarītā būtiskā kaitējuma. Atgūšanās varētu tikt traucēta, ja, pasākumiem beidzoties, ievērojamā apjomā un par dempinga cenām atsāktos imports no ĶTR. |
| --- | --- |

(138)

Visbeidzot, ņemot vērā paralēlo izmeklēšanu pret Indonēziju un attiecīgos pasākumus pret MNG importu no šīs valsts, sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare atgūsies no tai nodarītā būtiskā kaitējuma. Atgūšanās varētu tikt traucēta, ja, pasākumiem beidzoties, ievērojamā apjomā un par dempinga cenām atsāktos imports no ĶTR.

3.   Pēc informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes

| (139) | Pēc informācijas izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka pasākumu saglabāšana neuzlabotu Savienības ražotāja stāvokli, jo tā stāvokļa pasliktināšanos galvenokārt nosakot tādi faktori, kas nav MNG imports no ĶTR. Minētā persona norādīja, ka šie faktori esot, jo īpaši, Savienības ražošanas nozares ieguldījumu politikas ietekme uz tās rentabilitāti, darbaspēka izmaksu pieaugums un iespējama neefektīva resursu izmantošana. Tika apgalvots, ka šo faktoru ietekme neesot bijusi pietiekami ņemta vērā, izvērtējot Savienības ražošanas nozares stāvokli kopumā. |
| --- | --- |

(139)

Pēc informācijas izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka pasākumu saglabāšana neuzlabotu Savienības ražotāja stāvokli, jo tā stāvokļa pasliktināšanos galvenokārt nosakot tādi faktori, kas nav MNG imports no ĶTR. Minētā persona norādīja, ka šie faktori esot, jo īpaši, Savienības ražošanas nozares ieguldījumu politikas ietekme uz tās rentabilitāti, darbaspēka izmaksu pieaugums un iespējama neefektīva resursu izmantošana. Tika apgalvots, ka šo faktoru ietekme neesot bijusi pietiekami ņemta vērā, izvērtējot Savienības ražošanas nozares stāvokli kopumā.

| (140) | Jānorāda, ka ieinteresētā persona nesniedza nekādu jaunu informāciju vai pierādījumus, lai pamatotu savus apgalvojumus. |
| --- | --- |

(140)

Jānorāda, ka ieinteresētā persona nesniedza nekādu jaunu informāciju vai pierādījumus, lai pamatotu savus apgalvojumus.

| (141) | Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares veiktajiem ieguldījumiem minētā persona nepaskaidroja, kā šie ieguldījumi būtu varējuši ietekmēt nozares rentabilitāti. Kā norādīts 124. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi bija pamatoti ar jēgpilniem uzņēmējdarbības lēmumiem un nav uzskatāmi par nevajadzīgiem. Turklāt, ieguldījumu izmaksas laika gaitā amortizējas, un tādēļ tās ievērojami neietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(141)

Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares veiktajiem ieguldījumiem minētā persona nepaskaidroja, kā šie ieguldījumi būtu varējuši ietekmēt nozares rentabilitāti. Kā norādīts 124. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi bija pamatoti ar jēgpilniem uzņēmējdarbības lēmumiem un nav uzskatāmi par nevajadzīgiem. Turklāt, ieguldījumu izmaksas laika gaitā amortizējas, un tādēļ tās ievērojami neietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

| (142) | Lai gan saistībā ar darbaspēka izmaksām konfidencialitātes iemeslu dēļ nav iespējams norādīt precīzus skaitļus, izmeklēšana apliecināja, ka to palielinājuma ietekme uz kopējām ražošanas izmaksām nebija ievērojama. |
| --- | --- |

(142)

Lai gan saistībā ar darbaspēka izmaksām konfidencialitātes iemeslu dēļ nav iespējams norādīt precīzus skaitļus, izmeklēšana apliecināja, ka to palielinājuma ietekme uz kopējām ražošanas izmaksām nebija ievērojama.

| (143) | Attiecībā uz resursu neefektīvu izmantošanu minētā persona nenorādīja, kādā ziņā tā būtu bijusi neefektīva, un izmeklēšanā nekāda iespējama Savienības ražošanas nozares neefektivitāte netika konstatēta. |
| --- | --- |

(143)

Attiecībā uz resursu neefektīvu izmantošanu minētā persona nenorādīja, kādā ziņā tā būtu bijusi neefektīva, un izmeklēšanā nekāda iespējama Savienības ražošanas nozares neefektivitāte netika konstatēta.

| (144) | Tādēļ minētie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(144)

Tādēļ minētie apgalvojumi tika noraidīti.

4.   Secinājums

| (145) | Ievērojot izmeklēšanas konstatējumus, proti, attiecībā uz neizmantoto jaudu, Savienības tirgus pievilcību un ĶTR izcelsmes importa paredzamo cenu līmeni, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšana visticamāk novestu pie kaitējuma atkārtošanās un vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares stāvokli, jo ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, visticamāk palielinātos. |
| --- | --- |

(145)

Ievērojot izmeklēšanas konstatējumus, proti, attiecībā uz neizmantoto jaudu, Savienības tirgus pievilcību un ĶTR izcelsmes importa paredzamo cenu līmeni, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšana visticamāk novestu pie kaitējuma atkārtošanās un vēl vairāk pasliktinātu Savienības ražošanas nozares stāvokli, jo ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, visticamāk palielinātos.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (146) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības interešu noteikšana tika veikta, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(146)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības interešu noteikšana tika veikta, novērtējot visas dažādo iesaistīto personu intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

| (147) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(147)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (148) | Pamatojoties uz to, Komisija pētīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz to, Komisija pētīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana nav Savienības interesēs.

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (149) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Kā minēts 131. apsvērumā, to izraisīja imports no Indonēzijas par dempinga cenām. Tāpat izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi pret ĶTR izcelsmes importu beigsies. Ja atsāktos MNG imports Savienības tirgū par dempinga cenām no ĶTR, sevišķi varētu tikt apdraudēta Savienības ražošanas nozares gaidāmā atgūšanās no Indonēzijas izcelsmes importa nodarītā kaitējuma, kura dēļ Indonēzijai ir noteikti antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(149)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. Kā minēts 131. apsvērumā, to izraisīja imports no Indonēzijas par dempinga cenām. Tāpat izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi pret ĶTR izcelsmes importu beigsies. Ja atsāktos MNG imports Savienības tirgū par dempinga cenām no ĶTR, sevišķi varētu tikt apdraudēta Savienības ražošanas nozares gaidāmā atgūšanās no Indonēzijas izcelsmes importa nodarītā kaitējuma, kura dēļ Indonēzijai ir noteikti antidempinga pasākumi.

| (150) | Ja pasākumi tiks saglabāti, sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare spēs pilnībā izmantot ieguvumus no paralēlajā izmeklēšanā attiecībā uz MNG importu no Indonēzijas noteiktajiem pasākumiem, proti, tā atgūsies no tai nodarītā būtiskā kaitējuma. Šajā procesā tai būtu jāspēj uzlabot arī rentabilitāte. |
| --- | --- |

(150)

Ja pasākumi tiks saglabāti, sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare spēs pilnībā izmantot ieguvumus no paralēlajā izmeklēšanā attiecībā uz MNG importu no Indonēzijas noteiktajiem pasākumiem, proti, tā atgūsies no tai nodarītā būtiskā kaitējuma. Šajā procesā tai būtu jāspēj uzlabot arī rentabilitāte.

| (151) | Tādēļ tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana pret ĶTR būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(151)

Tādēļ tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu saglabāšana pret ĶTR būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

2.   Importētāju/tirgotāju intereses

| (152) | Kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, pieteicās 14 uzņēmumi. Tomēr neviens no šiem uzņēmumiem MNG no ĶTR Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neimportēja. |
| --- | --- |

(152)

Kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, pieteicās 14 uzņēmumi. Tomēr neviens no šiem uzņēmumiem MNG no ĶTR Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neimportēja.

| (153) | Viens tirgotājs Savienībā, kas bija iesaistīts MNG tālākpārdošanā Savienībā un ārpus tās, izmeklēšanā pieteicās kā lietotājs. Šis tirgotājs iepirka MNG galvenokārt no Savienības ražošanas nozares, bet arī no importētājiem. Minētais tirgotājs nepirka ĶTR izcelsmes MNG, bet gan Indonēzijas un citu trešo valstu izcelsmes MNG. Tirgotāja darījumdarbība saistībā ar MNG bija nenozīmīga, salīdzinot ar tā darījumdarbības kopējo apjomu. Tādēļ tika uzskatīts, ka spēkā esošie pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes MNG nav negatīvi ietekmējuši šo tirgotāju. |
| --- | --- |

(153)

Viens tirgotājs Savienībā, kas bija iesaistīts MNG tālākpārdošanā Savienībā un ārpus tās, izmeklēšanā pieteicās kā lietotājs. Šis tirgotājs iepirka MNG galvenokārt no Savienības ražošanas nozares, bet arī no importētājiem. Minētais tirgotājs nepirka ĶTR izcelsmes MNG, bet gan Indonēzijas un citu trešo valstu izcelsmes MNG. Tirgotāja darījumdarbība saistībā ar MNG bija nenozīmīga, salīdzinot ar tā darījumdarbības kopējo apjomu. Tādēļ tika uzskatīts, ka spēkā esošie pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes MNG nav negatīvi ietekmējuši šo tirgotāju.

3.   Lietotāju intereses

| (154) | Lietotāji galvenokārt darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, kur MNG izmanto garšvielu maisījumu ražošanā, zupās un gatavajos ēdienos. MNG izmanto arī nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļu ražošanā. |
| --- | --- |

(154)

Lietotāji galvenokārt darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, kur MNG izmanto garšvielu maisījumu ražošanā, zupās un gatavajos ēdienos. MNG izmanto arī nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļu ražošanā.

| (155) | Pieteicās un saņēma anketu 33 uzņēmumi. Pieci uzņēmumi sadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Četri no tiem darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, bet viens – nepārtikas nozarē. Divos uzņēmumos, kas sadarbojās (vienā, kas darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, un otrā, kas ražo mazgāšanas līdzekļus), tika veiktas pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

(155)

Pieteicās un saņēma anketu 33 uzņēmumi. Pieci uzņēmumi sadarbojās izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Četri no tiem darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, bet viens – nepārtikas nozarē. Divos uzņēmumos, kas sadarbojās (vienā, kas darbojas pārtikas un dzērienu nozarē, un otrā, kas ražo mazgāšanas līdzekļus), tika veiktas pārbaudes uz vietas.

a)   Pārtikas un dzērienu nozare

| (156) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka MNG vidēji veido aptuveni 5 % no tādu ražojumu kopējām izmaksām, kas satur MNG un ko ražo uzņēmumi, kuri sadarbojās un sniedza vajadzīgos datus. |
| --- | --- |

(156)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka MNG vidēji veido aptuveni 5 % no tādu ražojumu kopējām izmaksām, kas satur MNG un ko ražo uzņēmumi, kuri sadarbojās un sniedza vajadzīgos datus.

| (157) | No četriem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tikai viens importēja MNG no ĶTR. Šis uzņēmums, kas sadarbojās, iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un importēja apmēram 40 % tā kopējā iepirktā MNG apjoma no ĶTR. Darījumdarbība saistībā ar ražojumiem, kas satur MNG, veidoja aptuveni vienu trešdaļu no tā kopējās darījumdarbības. Tika konstatēts, ka šis uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijis rentabls. |
| --- | --- |

(157)

No četriem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tikai viens importēja MNG no ĶTR. Šis uzņēmums, kas sadarbojās, iepirka MNG no Savienības ražošanas nozares un importēja apmēram 40 % tā kopējā iepirktā MNG apjoma no ĶTR. Darījumdarbība saistībā ar ražojumiem, kas satur MNG, veidoja aptuveni vienu trešdaļu no tā kopējās darījumdarbības. Tika konstatēts, ka šis uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijis rentabls.

| (158) | Pārējie trīs uzņēmumi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā MNG no ĶTR neimportēja. No tiem divu uzņēmumu darījumdarbība saistībā ar MNG bija samērā niecīga, salīdzinot ar to kopējo darījumdarbības apjomu. Turklāt, pamatojoties uz sniegto informāciju, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šie divi uzņēmumi bija rentabli. Trešā uzņēmuma darījumdarbība saistībā ar ražojumiem, kas satur MNG, bija apmēram viena trešdaļa no tā kopējās darījumdarbības, un tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šis uzņēmums ir bijis rentabls. |
| --- | --- |

(158)

Pārējie trīs uzņēmumi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā MNG no ĶTR neimportēja. No tiem divu uzņēmumu darījumdarbība saistībā ar MNG bija samērā niecīga, salīdzinot ar to kopējo darījumdarbības apjomu. Turklāt, pamatojoties uz sniegto informāciju, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šie divi uzņēmumi bija rentabli. Trešā uzņēmuma darījumdarbība saistībā ar ražojumiem, kas satur MNG, bija apmēram viena trešdaļa no tā kopējās darījumdarbības, un tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šis uzņēmums ir bijis rentabls.

b)   Nepārtikas nozare

| (159) | Viens no uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmantoja MNG, lai ražotu mazgāšanas līdzekļus. MNG veido 15–20 % no šo produktu ražošanas izmaksām. Šis uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iegādājās MNG galvenokārt no Savienības ražošanas nozares. Tas importēja MNG arī no citām trešām valstīm, bet ne no ĶTR. Tikai neliela daļa tā darījumdarbības bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, salīdzinot ar tā darījumdarbības kopējo apjomu, turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma peļņas procents izmeklēšanas periodā ir bijis pozitīvs, proti, [5–10] %. |
| --- | --- |

(159)

Viens no uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmantoja MNG, lai ražotu mazgāšanas līdzekļus. MNG veido 15–20 % no šo produktu ražošanas izmaksām. Šis uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iegādājās MNG galvenokārt no Savienības ražošanas nozares. Tas importēja MNG arī no citām trešām valstīm, bet ne no ĶTR. Tikai neliela daļa tā darījumdarbības bija saistīta ar produktiem, kuri satur MNG, salīdzinot ar tā darījumdarbības kopējo apjomu, turklāt tika konstatēts, ka šā uzņēmuma peļņas procents izmeklēšanas periodā ir bijis pozitīvs, proti, [5–10] %.

| (160) | Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā ES tiesisko regulējumu, ar ko aizliedz fosfātu un citu fosfora savienojumu izmantošanu (14), MNG, visticamāk, izmantos arvien lielākos daudzumos, lai mazgāšanas līdzekļu ražošanā aizstātu fosfātus un citus fosfora savienojumus. Tādēļ ir sagaidāms, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā būtiski pieaugs, un jebkādi antidempinga maksājumi attiecībā uz MNG importu negatīvi ietekmētu šā jaunā tirgus attīstību. Minētā persona jo īpaši norādīja, ka MNG importam no ĶTR noteikto antidempinga pasākumu līmenis neļautu ĶTR izcelsmes importam nonākt Savienības tirgū un ka tas, savukārt, radītu piegāžu trūkuma risku Savienībā. Tāpat šis uzņēmums apgalvoja – tā kā ir spēkā arī pasākumi pret MNG importu no Indonēzijas, nebūtu arī alternatīvu piegādes avotu. |
| --- | --- |

(160)

Šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā ES tiesisko regulējumu, ar ko aizliedz fosfātu un citu fosfora savienojumu izmantošanu (14), MNG, visticamāk, izmantos arvien lielākos daudzumos, lai mazgāšanas līdzekļu ražošanā aizstātu fosfātus un citus fosfora savienojumus. Tādēļ ir sagaidāms, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā būtiski pieaugs, un jebkādi antidempinga maksājumi attiecībā uz MNG importu negatīvi ietekmētu šā jaunā tirgus attīstību. Minētā persona jo īpaši norādīja, ka MNG importam no ĶTR noteikto antidempinga pasākumu līmenis neļautu ĶTR izcelsmes importam nonākt Savienības tirgū un ka tas, savukārt, radītu piegāžu trūkuma risku Savienībā. Tāpat šis uzņēmums apgalvoja – tā kā ir spēkā arī pasākumi pret MNG importu no Indonēzijas, nebūtu arī alternatīvu piegādes avotu.

| (161) | Tāpat šis lietotājs apgalvoja – ņemot vērā paredzamo MNG patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozare varētu to izmantot un palielināt savu pārdošanas apjomu Savienības tirgū. No otras puses, lietotājs norādīja, ka Savienības ražošanas nozarei nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu palielināto pieprasījumu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(161)

Tāpat šis lietotājs apgalvoja – ņemot vērā paredzamo MNG patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozare varētu to izmantot un palielināt savu pārdošanas apjomu Savienības tirgū. No otras puses, lietotājs norādīja, ka Savienības ražošanas nozarei nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu palielināto pieprasījumu Savienības tirgū.

| (162) | Tomēr šajā posmā ir grūti paredzēt to, kā jaunais tiesiskais regulējums ietekmēs Savienības tirgu, un to, vai un cik lielā mērā tas sekmēs tādu mazgāšanas līdzekļu ražošanu, kas satur MNG, un tādējādi ietekmēs MNG patēriņu Savienībā. Turklāt ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus tam, cik lielā mērā antidempinga maksājuma ietekme būtu negatīva. Šajā ziņā jānorāda, ka antidempinga maksājuma mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Izmeklēšanā arī atklājās, ka ir vairāki alternatīvi piegādes avoti, piemēram, Brazīlija, Vjetnama un Koreja. |
| --- | --- |

(162)

Tomēr šajā posmā ir grūti paredzēt to, kā jaunais tiesiskais regulējums ietekmēs Savienības tirgu, un to, vai un cik lielā mērā tas sekmēs tādu mazgāšanas līdzekļu ražošanu, kas satur MNG, un tādējādi ietekmēs MNG patēriņu Savienībā. Turklāt ieinteresētā persona nesniedza pierādījumus tam, cik lielā mērā antidempinga maksājuma ietekme būtu negatīva. Šajā ziņā jānorāda, ka antidempinga maksājuma mērķis ir atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības tirgū. Izmeklēšanā arī atklājās, ka ir vairāki alternatīvi piegādes avoti, piemēram, Brazīlija, Vjetnama un Koreja.

| (163) | Pēc informācijas izpaušanas tā pati persona no jauna apgalvoja, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā ievērojami palielināsies sakarā ar fosfātu aizliegumu un ka Savienības ražošanas nozare nespēs apmierināt šo pieaugošo Savienības pieprasījumu. Tomēr šī persona nesniedza nekādu jaunu informāciju vai pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, tādēļ tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(163)

Pēc informācijas izpaušanas tā pati persona no jauna apgalvoja, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā ievērojami palielināsies sakarā ar fosfātu aizliegumu un ka Savienības ražošanas nozare nespēs apmierināt šo pieaugošo Savienības pieprasījumu. Tomēr šī persona nesniedza nekādu jaunu informāciju vai pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, tādēļ tas tika noraidīts.

| (164) | Saistībā ar alternatīviem piegādes avotiem jānorāda, ka citu trešo valstu importa tirgus daļa 2010./2011. finanšu gadā bija ievērojama un tā samazinājās tikai dēļ importa par negodīgām cenām no Indonēzijas. Sagaidāms, ka maksājumu noteikšana MNG importam no Indonēzijas paralēlajā izmeklēšanā ļautu citām trešām valstīm atgūt to zaudēto tirgus daļu Savienībā. Ja attiecībā uz ĶTR pasākumi tiktu atcelti, tiktu apdraudēta pret Indonēziju noteikto antidempinga maksājumu paredzamā ietekme, jo sagaidāms, ka Savienības tirgū ievērojami palielinātā daudzumā ienāks imports no ĶTR par dempinga cenām, kuras ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, kā norādīts 149. līdz 151. apsvērumā. |
| --- | --- |

(164)

Saistībā ar alternatīviem piegādes avotiem jānorāda, ka citu trešo valstu importa tirgus daļa 2010./2011. finanšu gadā bija ievērojama un tā samazinājās tikai dēļ importa par negodīgām cenām no Indonēzijas. Sagaidāms, ka maksājumu noteikšana MNG importam no Indonēzijas paralēlajā izmeklēšanā ļautu citām trešām valstīm atgūt to zaudēto tirgus daļu Savienībā. Ja attiecībā uz ĶTR pasākumi tiktu atcelti, tiktu apdraudēta pret Indonēziju noteikto antidempinga maksājumu paredzamā ietekme, jo sagaidāms, ka Savienības tirgū ievērojami palielinātā daudzumā ienāks imports no ĶTR par dempinga cenām, kuras ir zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, kā norādīts 149. līdz 151. apsvērumā.

| (165) | Pēc informācijas izpaušanas minētā ieinteresētā persona no jauna apgalvoja, ka faktiski nav alternatīvu piegādes avotu, jo ražotāji citu trešo valstu tirgos pieder tai pašai grupai kā Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(165)

Pēc informācijas izpaušanas minētā ieinteresētā persona no jauna apgalvoja, ka faktiski nav alternatīvu piegādes avotu, jo ražotāji citu trešo valstu tirgos pieder tai pašai grupai kā Savienības ražošanas nozare.

| (166) | Kā minēts 94. un 95. apsvērumā alternatīvi MNG piegādes avoti ir vairākās trešās valstīs, cita starpā, Brazīlijā, Korejas Republikā un Vjetnamā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa no trešām valstīm, izņemot ĶTR vai Indonēziju, tirgus daļa bija tikai ceturtā daļa no 2010./2011. finanšu gadā sasniegtā līmeņa. Ja pasākumi pret ĶTR izcelsmes importu tiktu turpināti, nav nekāda iemesla, kādēļ imports no citām trešām valstīm vismaz daļēji nevarētu segt MNG lietotāju vajadzības, attiecīgajai tirgus daļai atgriežoties pie 2010./2011. finanšu gadā sasniegtā līmeņa vai pat to pārsniedzot. Turklāt saskaņā ar informāciju, kas personām bija pieejama nekonfidenciālajos dokumentos, šie alternatīvie avoti ir vai nu no Ajinomoto grupas neatkarīgi uzņēmumi/uzņēmumu grupas vai šai grupai piederoši uzņēmumi/uzņēmumu grupas. Pat ja šie alternatīvie avoti piederētu Ajinomoto grupai, nav nekādu norāžu, ka tie nepiegādātu Savienības tirgum ar godīgiem nosacījumiem. Tādēļ apgalvojums būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(166)

Kā minēts 94. un 95. apsvērumā alternatīvi MNG piegādes avoti ir vairākās trešās valstīs, cita starpā, Brazīlijā, Korejas Republikā un Vjetnamā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa no trešām valstīm, izņemot ĶTR vai Indonēziju, tirgus daļa bija tikai ceturtā daļa no 2010./2011. finanšu gadā sasniegtā līmeņa. Ja pasākumi pret ĶTR izcelsmes importu tiktu turpināti, nav nekāda iemesla, kādēļ imports no citām trešām valstīm vismaz daļēji nevarētu segt MNG lietotāju vajadzības, attiecīgajai tirgus daļai atgriežoties pie 2010./2011. finanšu gadā sasniegtā līmeņa vai pat to pārsniedzot. Turklāt saskaņā ar informāciju, kas personām bija pieejama nekonfidenciālajos dokumentos, šie alternatīvie avoti ir vai nu no Ajinomoto grupas neatkarīgi uzņēmumi/uzņēmumu grupas vai šai grupai piederoši uzņēmumi/uzņēmumu grupas. Pat ja šie alternatīvie avoti piederētu Ajinomoto grupai, nav nekādu norāžu, ka tie nepiegādātu Savienības tirgum ar godīgiem nosacījumiem. Tādēļ apgalvojums būtu jānoraida.

| (167) | Minētā persona arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei ir dominējošs stāvoklis un ka Savienības tirgū nebūs konkurences. Tā norādīja, ka pasākumi pret ĶTR izcelsmes MNG vēl vairāk nostiprinās Savienības ražošanas nozares stāvokli Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(167)

Minētā persona arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei ir dominējošs stāvoklis un ka Savienības tirgū nebūs konkurences. Tā norādīja, ka pasākumi pret ĶTR izcelsmes MNG vēl vairāk nostiprinās Savienības ražošanas nozares stāvokli Savienības tirgū.

| (168) | Izmeklēšanā tika nepārprotami konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi saglabāt savu pārdošanas apjomu Savienībā, zaudējot savu tirgus daļu, jo īpaši, Indonēzijas izcelsmes importam. Turklāt Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām izraisīto spiedienu, nav varējusi palielināt cenu līmeni atbilstīgi izejvielu izmaksu pieaugumam un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir cietusi ievērojamus zaudējumus. Komisija arī norādīja, ka pastāv konkurence ar importu, kura izcelsme ir vairākās citās trešās valstīs, kas gūst labumu no brīvas piekļuves ES tirgum. Tādēļ nav pietiekamu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares iespējamo dominējošo stāvokli, un šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(168)

Izmeklēšanā tika nepārprotami konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi saglabāt savu pārdošanas apjomu Savienībā, zaudējot savu tirgus daļu, jo īpaši, Indonēzijas izcelsmes importam. Turklāt Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām izraisīto spiedienu, nav varējusi palielināt cenu līmeni atbilstīgi izejvielu izmaksu pieaugumam un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir cietusi ievērojamus zaudējumus. Komisija arī norādīja, ka pastāv konkurence ar importu, kura izcelsme ir vairākās citās trešās valstīs, kas gūst labumu no brīvas piekļuves ES tirgum. Tādēļ nav pietiekamu pierādījumu par Savienības ražošanas nozares iespējamo dominējošo stāvokli, un šis arguments tika noraidīts.

| (169) | Pēc informācijas izpaušanas attiecīgā ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības lietotāju paļaušanās vienīgi uz Savienības ražošanas nozari nav Savienības interesēs un ka būtu jābūt pietiekamiem alternatīviem piegādes avotiem. Pamatojot savu apgalvojumu, persona norādīja, ka patēriņa samazinājums no 2010./2011. finanšu gada līdz 2011./2012. finanšu gadam galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma samazināšanos. |
| --- | --- |

(169)

Pēc informācijas izpaušanas attiecīgā ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības lietotāju paļaušanās vienīgi uz Savienības ražošanas nozari nav Savienības interesēs un ka būtu jābūt pietiekamiem alternatīviem piegādes avotiem. Pamatojot savu apgalvojumu, persona norādīja, ka patēriņa samazinājums no 2010./2011. finanšu gada līdz 2011./2012. finanšu gadam galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma samazināšanos.

| (170) | Kā norādīts 100. apsvērumā, ražošanas apjoms no 2010./2011. finanšu gada līdz 2011./2012. finanšu gadam samazinājās par 5 %, savukārt patēriņš tajā pašā laikā saruka par 13 % (sk. 76. un 78. apsvērumu). Jaudas izmantojums 2011./2012. finanšu gadā bija par 5 % zemāks nekā 2010./2011. finanšu gadā, tādējādi 2011./2012. finanšu gadā bija neizmantota jauda. Tādēļ Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu nevar uzskatīt par faktoru, kas būtu ietekmējis patēriņa samazinājumu 2011./2012. finanšu gadā. Kā norādīts 166. apsvērumā, alternatīvi piegādes avoti citās trešās valstīs ir. Tādēļ apgalvojums būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(170)

Kā norādīts 100. apsvērumā, ražošanas apjoms no 2010./2011. finanšu gada līdz 2011./2012. finanšu gadam samazinājās par 5 %, savukārt patēriņš tajā pašā laikā saruka par 13 % (sk. 76. un 78. apsvērumu). Jaudas izmantojums 2011./2012. finanšu gadā bija par 5 % zemāks nekā 2010./2011. finanšu gadā, tādējādi 2011./2012. finanšu gadā bija neizmantota jauda. Tādēļ Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu nevar uzskatīt par faktoru, kas būtu ietekmējis patēriņa samazinājumu 2011./2012. finanšu gadā. Kā norādīts 166. apsvērumā, alternatīvi piegādes avoti citās trešās valstīs ir. Tādēļ apgalvojums būtu jānoraida.

| (171) | Tādējādi un īpaši ņemot vērā faktu, ka nešķiet, ka pasākumi pret ĶTR būtu negatīvi ietekmējuši lietotājus, kuri sadarbojās, Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi tiktu saglabāti, to ietekme uz šiem ekonomikas dalībniekiem nebūtu ievērojama. |
| --- | --- |

(171)

Tādējādi un īpaši ņemot vērā faktu, ka nešķiet, ka pasākumi pret ĶTR būtu negatīvi ietekmējuši lietotājus, kuri sadarbojās, Komisija secināja, ka tad, ja pasākumi tiktu saglabāti, to ietekme uz šiem ekonomikas dalībniekiem nebūtu ievērojama.

4.   Piegādātāju intereses

| (172) | Četri izejvielu piegādātāji Savienībā pieteicās un atbildēja uz anketas jautājumiem. Minēto uzņēmumu izejvielu pārdošanas apjoms Savienības ražošanas nozarei bija vien neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Divi no šiem piegādātājiem apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka Savienības ražošanas nozares izzušana ievērojami ietekmētu to darījumdarbību. Šie piegādātāji apgalvoja – tas, ka Savienībā, iespējams, vairs neražotu MNG, ļoti negatīvi ietekmētu to darījumdarbību kopumā, jo cukura ražotnes neizbēgami saražo zināmu daudzumu cukura sīrupa un melases, kā galvenais pircējs ir Savienības ražošanas nozare. Ja cukurs šādā veidā paliktu nepārdots, tas ietekmētu attiecīgās ražotnes kopējo efektivitāti. |
| --- | --- |

(172)

Četri izejvielu piegādātāji Savienībā pieteicās un atbildēja uz anketas jautājumiem. Minēto uzņēmumu izejvielu pārdošanas apjoms Savienības ražošanas nozarei bija vien neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Divi no šiem piegādātājiem apstrīdēja šo secinājumu, norādot, ka Savienības ražošanas nozares izzušana ievērojami ietekmētu to darījumdarbību. Šie piegādātāji apgalvoja – tas, ka Savienībā, iespējams, vairs neražotu MNG, ļoti negatīvi ietekmētu to darījumdarbību kopumā, jo cukura ražotnes neizbēgami saražo zināmu daudzumu cukura sīrupa un melases, kā galvenais pircējs ir Savienības ražošanas nozare. Ja cukurs šādā veidā paliktu nepārdots, tas ietekmētu attiecīgās ražotnes kopējo efektivitāti.

| (173) | Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem un tādēļ tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(173)

Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem un tādēļ tiek noraidīti.

5.   Citi argumenti

| (174) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka pret ĶTR spēkā esošo pasākumu ietekme būtu jāvērtē kopā ar to pasākumu ietekmi, kuri noteikti pret MNG importu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(174)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka pret ĶTR spēkā esošo pasākumu ietekme būtu jāvērtē kopā ar to pasākumu ietekmi, kuri noteikti pret MNG importu no Indonēzijas.

| (175) | Abu pasākumu ietekme uz lietotājiem tika analizēta saistībā ar alternatīvu piegādes avotu pieejamību. Minētā analīze liecināja, ka virknei trešo valstu ir potenciāls eksportēt MNG uz Savienību. Šīs trešās valstis arī ir darbojušās Savienības tirgū, pirms tajā lielos daudzumos ienāca imports no Indonēzijas par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(175)

Abu pasākumu ietekme uz lietotājiem tika analizēta saistībā ar alternatīvu piegādes avotu pieejamību. Minētā analīze liecināja, ka virknei trešo valstu ir potenciāls eksportēt MNG uz Savienību. Šīs trešās valstis arī ir darbojušās Savienības tirgū, pirms tajā lielos daudzumos ienāca imports no Indonēzijas par dempinga cenām.

6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (176) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret ĶTR. |
| --- | --- |

(176)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu ar Savienības interesēm pamatotu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus pret ĶTR.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (177) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc minētās informācijas izpaušanas tām tika dots laiks sniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(177)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc minētās informācijas izpaušanas tām tika dots laiks sniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā.

| (178) | No visa iepriekš izklāstītā izriet, ka atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam ir jāsaglabā ar Regulu (EK) Nr. 1187/2008 noteiktie antidempinga pasākumi attiecībā uz Ķīnas izcelsmes MNG importu. |
| --- | --- |

(178)

No visa iepriekš izklāstītā izriet, ka atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam ir jāsaglabā ar Regulu (EK) Nr. 1187/2008 noteiktie antidempinga pasākumi attiecībā uz Ķīnas izcelsmes MNG importu.

| (179) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(179)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai. Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (180) | Komiteja, kura izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, atzinumu nav sniegusi, |
| --- | --- |

(180)

Komiteja, kura izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, atzinumu nav sniegusi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda mononātrija glutamāta importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (Taric kods 2922420010) un kam ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsme.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minētajos uzņēmumos ražoto 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājuma likme (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 39,7 | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājuma likme (%)

Taric papildu kods

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5

A884

Visi pārējie uzņēmumi

39,7

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean- Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Padomes 2008. gada 27. novembra Regula (EK) Nr. 1187/2008, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam (OV L 322, 2.12.2008., 1. lpp.).

2

(3)  OV C 60, 1.3.2013., 10. lpp.

3

(4)  OV C 349, 29.11.2013., 14. lpp.

4

(5)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importu (OV C 349, 29.11.2013., 5. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2014. gada 20. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 904/2014, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam (OV L 246, 21.8.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Sakrīt ar vienīgā Savienības ražotāja finanšu gadiem (no aprīļa līdz martam 2010./2011., 2011./2012., 2012./2013. finanšu gadā un IP).

7

(8)  Regula (EK) Nr. 1187/2008.

8

(9)  OV C 349, 29.11.2013., 5. lpp.

9

(10)  1994. gada Nolīgums par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

10

(11)  Vidējā cena neietver spēkā esošos antidempinga maksājumus.

11

Avots:
  Eurostat.

Avots:

Eurostat

(12)  Īstenošanas regula (ES) Nr. 904/2014.

12

(13)  Īstenošanas regula (ES) Nr. 904/2014.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regula (ES) Nr. 259/2012, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 648/2004 attiecībā uz fosfātu un citu fosfora savienojumu izmantošanu patērētāju veļas mazgāšanas līdzekļos un patērētāju automātiskajās trauku mazgājamās mašīnās lietojamos mazgāšanas līdzekļos (OV L 94, 30.3.2012., 16. lpp.).

14

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/54

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/84

(2015. gada 21. janvāris),

ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 904/2014 (2) (“pagaidu regula”) no 2014. gada 22. augusta noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 904/2014 (2) (“pagaidu regula”) no 2014. gada 22. augusta noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam.

| (2) | Procedūra tika sākta 2013. gada 29. novembrī pēc sūdzības, kuru 2013. gada 16. oktobrī iesniedza Ajinomoto Foods Europe SAS (“sūdzības iesniedzējs”), kas ir vienīgais mononātrija glutamāta ražotājs Savienībā un kas tādējādi pārstāv 100 % Savienības mononātrija glutamāta kopējā ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta 2013. gada 29. novembrī pēc sūdzības, kuru 2013. gada 16. oktobrī iesniedza Ajinomoto Foods Europe SAS (“sūdzības iesniedzējs”), kas ir vienīgais mononātrija glutamāta ražotājs Savienībā un kas tādējādi pārstāv 100 % Savienības mononātrija glutamāta kopējā ražošanas apjoma.

| (3) | Kā minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2010. gada 1. aprīļa līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Kā minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2010. gada 1. aprīļa līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   Turpmākā procedūra

| (4) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“informācijas pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“informācijas pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.

| (5) | Komisija izskatīja ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus. |
| --- | --- |

(5)

Komisija izskatīja ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus.

| (6) | Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts noteikt galīgo antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts noteikt galīgo antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

| (7) | Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(7)

Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

3.   Atlase

| (8) | Piezīmes par nesaistīto importētāju atlases metodi netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi pagaidu regulas 7.–19. apsvērumā. |
| --- | --- |

(8)

Piezīmes par nesaistīto importētāju atlases metodi netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi pagaidu regulas 7.–19. apsvērumā.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (9) | Kā minēts pagaidu regulas 21. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāts (“MNG”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (“attiecīgais ražojums”). MNG ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt izmanto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos, garšvielu maisījumos un gatavajos ēdienos. MNG ir dažāda lieluma balti kristāli bez smaržas. MNG izmanto arī ķīmijas rūpniecībā nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļos. MNG ir nopērkams dažāda izmēra iepakojumos, sākot no patērētājiem paredzētām 0,5 g paciņām līdz 1 000 kg liela izmēra iepakojumiem. Mazākos iepakojumus mazumtirgotāji pārdod privātiem patērētājiem, bet lielākie iepakojumi – pa 20 kg un vairāk – paredzēti rūpnieciskai izmantošanai. Turklāt pastāv atšķirīgas tīrības pakāpes. Tomēr MNG īpašības nav atšķirīgas atkarībā no iepakojuma lieluma vai tīrības pakāpes. |
| --- | --- |

(9)

Kā minēts pagaidu regulas 21. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāts (“MNG”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (“attiecīgais ražojums”). MNG ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt izmanto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos, garšvielu maisījumos un gatavajos ēdienos. MNG ir dažāda lieluma balti kristāli bez smaržas. MNG izmanto arī ķīmijas rūpniecībā nepārtikas lietojumiem, piemēram, mazgāšanas līdzekļos. MNG ir nopērkams dažāda izmēra iepakojumos, sākot no patērētājiem paredzētām 0,5 g paciņām līdz 1 000 kg liela izmēra iepakojumiem. Mazākos iepakojumus mazumtirgotāji pārdod privātiem patērētājiem, bet lielākie iepakojumi – pa 20 kg un vairāk – paredzēti rūpnieciskai izmantošanai. Turklāt pastāv atšķirīgas tīrības pakāpes. Tomēr MNG īpašības nav atšķirīgas atkarībā no iepakojuma lieluma vai tīrības pakāpes.

| (10) | Piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 21.–25. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(10)

Piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 21.–25. apsvērumā izdarītie secinājumi.

C.   DEMPINGS

1.   Normālā vērtība

| (11) | Piezīmes par normālo vērtību netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 26. līdz 31. apsvērums. |
| --- | --- |

(11)

Piezīmes par normālo vērtību netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 26. līdz 31. apsvērums.

2.   Eksporta cena

| (12) | Abi Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, no jauna apgalvoja, ka pārdošanas cenas to saistītajiem uzņēmumiem ir tirgus cenas un ka tādējādi eksporta cena būtu jānosaka, pamatojoties uz pārdošanas cenu darījumos starp mātesuzņēmumu Indonēzijā un pirmo saistīto pircēju, nevis uz aprēķināto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(12)

Abi Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, no jauna apgalvoja, ka pārdošanas cenas to saistītajiem uzņēmumiem ir tirgus cenas un ka tādējādi eksporta cena būtu jānosaka, pamatojoties uz pārdošanas cenu darījumos starp mātesuzņēmumu Indonēzijā un pirmo saistīto pircēju, nevis uz aprēķināto eksporta cenu.

| (13) | Pamatojot šo apgalvojumu, abi ražotāji eksportētāji norādīja, ka nav nekādu pierādījumu par šķērskompensācijām starp ražojumiem vai citām izmaksām, kas radušās starp mātesuzņēmumu Indonēzijā un ar to saistītajiem uzņēmumiem. Tādēļ pagaidu regulas 37. apsvērumā izdarītos secinājumus nebūtu vajadzējis balstīt uz šiem elementiem. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojot šo apgalvojumu, abi ražotāji eksportētāji norādīja, ka nav nekādu pierādījumu par šķērskompensācijām starp ražojumiem vai citām izmaksām, kas radušās starp mātesuzņēmumu Indonēzijā un ar to saistītajiem uzņēmumiem. Tādēļ pagaidu regulas 37. apsvērumā izdarītos secinājumus nebūtu vajadzējis balstīt uz šiem elementiem.

| (14) | Viens ražotājs eksportētājs turklāt apgalvoja, ka tā saistītais uzņēmums Savienībā nav importētājs, bet gan starpnieks, kas ražojumu tālāk pārdevis Savienībā pirms muitošanas. Šis ražotājs eksportētājs norādīja, ka tādēļ nebūtu piemērojami pagaidu regulas 37. apsvērumā izdarītie secinājumi, proti, ka transfertcena starp saistītajiem uzņēmumiem nebija tādā līmenī, kas ļautu saistītajiem importētājiem gūt saprātīgu peļņu Savienībā. |
| --- | --- |

(14)

Viens ražotājs eksportētājs turklāt apgalvoja, ka tā saistītais uzņēmums Savienībā nav importētājs, bet gan starpnieks, kas ražojumu tālāk pārdevis Savienībā pirms muitošanas. Šis ražotājs eksportētājs norādīja, ka tādēļ nebūtu piemērojami pagaidu regulas 37. apsvērumā izdarītie secinājumi, proti, ka transfertcena starp saistītajiem uzņēmumiem nebija tādā līmenī, kas ļautu saistītajiem importētājiem gūt saprātīgu peļņu Savienībā.

| (15) | Vispirms jānorāda, ka jau tas vien, ka pastāv saistība starp eksportētāju un importētāju, ir pietiekami, lai Komisija uzskatītu faktiskās eksporta cenas par neuzticamām, jo saistība starp eksportētāju un importētāju ir viens no daudzajiem iemesliem, kādēļ faktiskās eksporta cenas var uzskatīt par neuzticamām. Tā kā pastāv saistība starp piegādātāju un importētāju, cenas, ko piegādātājs prasa savam saistītajam uzņēmumam Savienībā, ir transfertcenas, kuras nav radušās kā tirgus cenas, kā tas parasti notiek starp neatkarīgiem uzņēmumiem. Turklāt ir skaidrs, ka izmaksas, kas rodas saistītā uzņēmuma darbībā, un šā uzņēmuma peļņas procents faktiski samazina ražotāja eksportētāja saņemto summu, jo šīs izmaksas parasti uzņemas importētājs. |
| --- | --- |

(15)

Vispirms jānorāda, ka jau tas vien, ka pastāv saistība starp eksportētāju un importētāju, ir pietiekami, lai Komisija uzskatītu faktiskās eksporta cenas par neuzticamām, jo saistība starp eksportētāju un importētāju ir viens no daudzajiem iemesliem, kādēļ faktiskās eksporta cenas var uzskatīt par neuzticamām. Tā kā pastāv saistība starp piegādātāju un importētāju, cenas, ko piegādātājs prasa savam saistītajam uzņēmumam Savienībā, ir transfertcenas, kuras nav radušās kā tirgus cenas, kā tas parasti notiek starp neatkarīgiem uzņēmumiem. Turklāt ir skaidrs, ka izmaksas, kas rodas saistītā uzņēmuma darbībā, un šā uzņēmuma peļņas procents faktiski samazina ražotāja eksportētāja saņemto summu, jo šīs izmaksas parasti uzņemas importētājs.

| (16) | Turklāt šajā gadījumā izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgie saistītie uzņēmumi Savienībā negūst noturīgu peļņu. Saistībā ar to vispirms jānorāda, ka nesaistīta importētāja, kas sadarbojās, peļņas procentu nevarēja izmantot, jo šī informācija bija konfidenciāla un to nevarēja izpaust konkurentiem. Tādēļ par atskaites punktu tika izmantots peļņas procents, kurš bija izmantots kādā iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz citu ķīmisku produktu, ko ražoja līdzīga ražošanas nozare un ko importēja Savienībā līdzīgos apstākļos (3). Šis peļņas procents ir visobjektīvākais pieejamais rādītājs, lai pietiekami pareizi aplēstu tirgus eksporta cenu. Šis samērīgais peļņas procents bija 5 %. Tā kā peļņa, ko gūst saistītie uzņēmumi Savienībā, ir ievērojami mazāka nekā šis līmenis un tā kā tā nav noturīga, transfertcenu nevarēja uzskatīt par uzticamu. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt šajā gadījumā izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgie saistītie uzņēmumi Savienībā negūst noturīgu peļņu. Saistībā ar to vispirms jānorāda, ka nesaistīta importētāja, kas sadarbojās, peļņas procentu nevarēja izmantot, jo šī informācija bija konfidenciāla un to nevarēja izpaust konkurentiem. Tādēļ par atskaites punktu tika izmantots peļņas procents, kurš bija izmantots kādā iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz citu ķīmisku produktu, ko ražoja līdzīga ražošanas nozare un ko importēja Savienībā līdzīgos apstākļos (3). Šis peļņas procents ir visobjektīvākais pieejamais rādītājs, lai pietiekami pareizi aplēstu tirgus eksporta cenu. Šis samērīgais peļņas procents bija 5 %. Tā kā peļņa, ko gūst saistītie uzņēmumi Savienībā, ir ievērojami mazāka nekā šis līmenis un tā kā tā nav noturīga, transfertcenu nevarēja uzskatīt par uzticamu.

| (17) | Turklāt nav nepieciešami pierādījumi, ka starp saistītajiem uzņēmumiem ir notikusi šķērskompensācija vai ka atsevišķas izmaksas, kas rodas importētājam un ko tas prasti uzņemas, ir samaksājusi kāda persona. Kā norādīts iepriekš, šīs izmaksas saistītam uzņēmumam rodas vienmēr, kad tas veic pārdošanas un importēšanas funkcijas. Pastāvot saistībai starp saistītiem uzņēmumiem, nevar izslēgt šķērskompensāciju ar citiem ražojumiem vai minētās izmaksas, tādēļ transfertcenas nav uzticamas. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt nav nepieciešami pierādījumi, ka starp saistītajiem uzņēmumiem ir notikusi šķērskompensācija vai ka atsevišķas izmaksas, kas rodas importētājam un ko tas prasti uzņemas, ir samaksājusi kāda persona. Kā norādīts iepriekš, šīs izmaksas saistītam uzņēmumam rodas vienmēr, kad tas veic pārdošanas un importēšanas funkcijas. Pastāvot saistībai starp saistītiem uzņēmumiem, nevar izslēgt šķērskompensāciju ar citiem ražojumiem vai minētās izmaksas, tādēļ transfertcenas nav uzticamas.

| (18) | Tāpat nav svarīgi, vai saistītais uzņēmums Savienībā veic visas importētāja funkcijas vai arī citus uzdevumus. Svarīgi ir tas, vai ir uzticama eksporta cena pie Kopienas robežas. Kā minēts 15. apsvērumā, šajā izmeklēšanā atklājās, ka cenu līmeņi starp saistītajiem uzņēmumiem neļauj saistītajiem uzņēmumiem Savienībā gūt samērīgu peļņas procentu. Neviens eksportētājs nesniedza nekādu pamatojumu tam, kādēļ šis peļņas procents nebūtu piemērots, tādēļ attiecīgie apgalvojumi būtu jāuzskata par nepamatotiem. Apgalvojums, ka viens no šiem saistītajiem uzņēmumiem neveica importētāja funkcijas Savienībā, nebija būtisks, jo, kā norādīts iepriekš, nav svarīgi, kādas funkcijas uzņēmums Savienībā veic. Turklāt tas, ka uzņēmums veic tikai dažas importētāja funkcijas, noteikti atspoguļojas saistīto uzņēmumu pārdošanas, vispārējās un administratīvajās izmaksās, bet ne izmantotajā peļņas procentā. Tāpat jānorāda – tas, ka pirms importēšanas dažas darbības veic saistītais uzņēmums, nenozīmē, ka eksporta cenu nedrīkstētu aprēķināt, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam nesaistītajam pircējam, veicot nepieciešamās korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(18)

Tāpat nav svarīgi, vai saistītais uzņēmums Savienībā veic visas importētāja funkcijas vai arī citus uzdevumus. Svarīgi ir tas, vai ir uzticama eksporta cena pie Kopienas robežas. Kā minēts 15. apsvērumā, šajā izmeklēšanā atklājās, ka cenu līmeņi starp saistītajiem uzņēmumiem neļauj saistītajiem uzņēmumiem Savienībā gūt samērīgu peļņas procentu. Neviens eksportētājs nesniedza nekādu pamatojumu tam, kādēļ šis peļņas procents nebūtu piemērots, tādēļ attiecīgie apgalvojumi būtu jāuzskata par nepamatotiem. Apgalvojums, ka viens no šiem saistītajiem uzņēmumiem neveica importētāja funkcijas Savienībā, nebija būtisks, jo, kā norādīts iepriekš, nav svarīgi, kādas funkcijas uzņēmums Savienībā veic. Turklāt tas, ka uzņēmums veic tikai dažas importētāja funkcijas, noteikti atspoguļojas saistīto uzņēmumu pārdošanas, vispārējās un administratīvajās izmaksās, bet ne izmantotajā peļņas procentā. Tāpat jānorāda – tas, ka pirms importēšanas dažas darbības veic saistītais uzņēmums, nenozīmē, ka eksporta cenu nedrīkstētu aprēķināt, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam nesaistītajam pircējam, veicot nepieciešamās korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.

| (19) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas abi Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, atkārtoja savus apgalvojumus par eksporta cenas noteikšanu. Viens ražotājs eksportētājs apstrīdēja 15. apsvēruma konstatējumus, proti, ka jau tas vien, ka pastāv saistība starp eksportētāju un importētāju, ir pietiekami, lai Komisija uzskatītu faktiskās eksporta cenas par neuzticamām, un norādīja, ka tas esot pretrunā pamatregulas 2. panta 9. punktam. Tas pats ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka konkrētās lietas faktiem neesot atbilstošs 17. apsvērumā minētais, proti, ka saistītajam uzņēmumam rodas konkrētas izmaksas, tiklīdz tas veic pārdošanas un importēšanas funkcijas. Visbeidzot, šis ražotājs eksportētājs norādīja – Komisija neesot ņēmusi vērā to, ka cenu līmenis saistītajam uzņēmumam un neatkarīgajiem klientiem Savienībā ir bijis līdzīgs. |
| --- | --- |

(19)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas abi Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, atkārtoja savus apgalvojumus par eksporta cenas noteikšanu. Viens ražotājs eksportētājs apstrīdēja 15. apsvēruma konstatējumus, proti, ka jau tas vien, ka pastāv saistība starp eksportētāju un importētāju, ir pietiekami, lai Komisija uzskatītu faktiskās eksporta cenas par neuzticamām, un norādīja, ka tas esot pretrunā pamatregulas 2. panta 9. punktam. Tas pats ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka konkrētās lietas faktiem neesot atbilstošs 17. apsvērumā minētais, proti, ka saistītajam uzņēmumam rodas konkrētas izmaksas, tiklīdz tas veic pārdošanas un importēšanas funkcijas. Visbeidzot, šis ražotājs eksportētājs norādīja – Komisija neesot ņēmusi vērā to, ka cenu līmenis saistītajam uzņēmumam un neatkarīgajiem klientiem Savienībā ir bijis līdzīgs.

| (20) | Otrs ražotājs eksportētājs no jauna apgalvoja, ka eksporta cenas noteikšanas nolūkos būtu jāņem vērā tā eksporta cena pirmajam neatkarīgajam klientam pie Savienības robežas, uzsverot, ka saistītais uzņēmums pildījis vienīgi starpnieka lomu un ka, cita starpā, muitošanu veikuši nesaistītie klienti Savienībā. |
| --- | --- |

(20)

Otrs ražotājs eksportētājs no jauna apgalvoja, ka eksporta cenas noteikšanas nolūkos būtu jāņem vērā tā eksporta cena pirmajam neatkarīgajam klientam pie Savienības robežas, uzsverot, ka saistītais uzņēmums pildījis vienīgi starpnieka lomu un ka, cita starpā, muitošanu veikuši nesaistītie klienti Savienībā.

| (21) | Atbildot uz šiem apgalvojumiem, jānorāda – saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā konkrētās lietas faktus, eksporta cenas būtu jāaprēķina, jo pastāv saistība starp eksportētājiem un saistītajām personām. Izmeklēšanā patiešām atklājās, ka attiecīgie saistītie uzņēmumi Savienībā izmeklēšanas periodā neguva noturīgu peļņu. Tādēļ, nosakot, vai eksporta cenas konkrētajā lietā būtu jāaprēķina, funkcijas, ko pilda saistītais uzņēmums Savienībā, nav svarīgas. Turklāt, kā norādīts 18. apsvērumā, tas, ka saistītie uzņēmumi pilda vienīgi konkrētas funkcijas, nav šķērslis pamatregulas 2. panta 9. punkta piemērošanai, bet atspoguļojas zemākās pārdošanas, vispārējās un administratīvajās izmaksās, ko atskaita no cenas, par kādu attiecīgo ražojumu pirmo reizi pārdod neatkarīgam pircējam. Visbeidzot, jānorāda, ka ražotāji eksportētāji nesniedza nekādus jaunus uz faktiem balstītus pierādījumus, kas atspēkotu šos secinājumus. Attiecībā uz apgalvojumu par līdzīgu cenu līmeni saistītajiem un neatkarīgajiem klientiem Savienībā jānorāda, ka uz to jau ir atbildēts pagaidu regulas 37. apsvērumā. Izmeklēšanā atklājās, ka, neraugoties uz neatkarīgajiem klientiem līdzīgu cenu līmeni, transfertcena starp saistītajiem uzņēmumiem nebija tādā līmenī, kas ļautu saistītajiem importētājiem gūt ilgtspējīgu peļņu Savienībā. Tādēļ šie argumenti būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(21)

Atbildot uz šiem apgalvojumiem, jānorāda – saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā konkrētās lietas faktus, eksporta cenas būtu jāaprēķina, jo pastāv saistība starp eksportētājiem un saistītajām personām. Izmeklēšanā patiešām atklājās, ka attiecīgie saistītie uzņēmumi Savienībā izmeklēšanas periodā neguva noturīgu peļņu. Tādēļ, nosakot, vai eksporta cenas konkrētajā lietā būtu jāaprēķina, funkcijas, ko pilda saistītais uzņēmums Savienībā, nav svarīgas. Turklāt, kā norādīts 18. apsvērumā, tas, ka saistītie uzņēmumi pilda vienīgi konkrētas funkcijas, nav šķērslis pamatregulas 2. panta 9. punkta piemērošanai, bet atspoguļojas zemākās pārdošanas, vispārējās un administratīvajās izmaksās, ko atskaita no cenas, par kādu attiecīgo ražojumu pirmo reizi pārdod neatkarīgam pircējam. Visbeidzot, jānorāda, ka ražotāji eksportētāji nesniedza nekādus jaunus uz faktiem balstītus pierādījumus, kas atspēkotu šos secinājumus. Attiecībā uz apgalvojumu par līdzīgu cenu līmeni saistītajiem un neatkarīgajiem klientiem Savienībā jānorāda, ka uz to jau ir atbildēts pagaidu regulas 37. apsvērumā. Izmeklēšanā atklājās, ka, neraugoties uz neatkarīgajiem klientiem līdzīgu cenu līmeni, transfertcena starp saistītajiem uzņēmumiem nebija tādā līmenī, kas ļautu saistītajiem importētājiem gūt ilgtspējīgu peļņu Savienībā. Tādēļ šie argumenti būtu jānoraida.

| (22) | Tāpēc būtu jānoraida argumenti attiecībā uz aprēķinātu eksporta cenu izmantošanu šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc būtu jānoraida argumenti attiecībā uz aprēķinātu eksporta cenu izmantošanu šajā izmeklēšanā.

| (23) | Tie paši abi ražotāji eksportētāji apgalvoja – ja eksporta cenas aprēķina, neņemot vērā viņu argumentus, kas izklāstīti 12.–14. apsvērumā, samērīgais peļņas procents 5 % apmērā, kurš tika izmantots eksporta cenas aprēķinā, esot pārspīlēts un ka tā vietā būtu jāizmanto viņu saistīto uzņēmumu faktiskais peļņas procents, jo cenas starp saistītajām personām ir tādas pašas kā cenas neatkarīgiem pircējiem. |
| --- | --- |

(23)

Tie paši abi ražotāji eksportētāji apgalvoja – ja eksporta cenas aprēķina, neņemot vērā viņu argumentus, kas izklāstīti 12.–14. apsvērumā, samērīgais peļņas procents 5 % apmērā, kurš tika izmantots eksporta cenas aprēķinā, esot pārspīlēts un ka tā vietā būtu jāizmanto viņu saistīto uzņēmumu faktiskais peļņas procents, jo cenas starp saistītajām personām ir tādas pašas kā cenas neatkarīgiem pircējiem.

| (24) | Ņemot vērā 15.–18. apsvērumā izklāstīto attiecībā uz transfertcenu uzticamību un Savienības saistīto uzņēmumu peļņas procentiem, šis arguments būtu jānoraida. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam veiktās korekcijas saistībā ar izmaksām pamatojās uz attiecīgo uzņēmumu pašu pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un tādējādi atspoguļoja šo uzņēmumu darbību neatkarīgi no to funkcijām. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā 15.–18. apsvērumā izklāstīto attiecībā uz transfertcenu uzticamību un Savienības saistīto uzņēmumu peļņas procentiem, šis arguments būtu jānoraida. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam veiktās korekcijas saistībā ar izmaksām pamatojās uz attiecīgo uzņēmumu pašu pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām un tādējādi atspoguļoja šo uzņēmumu darbību neatkarīgi no to funkcijām. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida.

| (25) | Viens no minētajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka konkrētiem darījumiem ar uzņēmumu, kas nav saistīts ar šo ražotāju eksportētāju, eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu būtu bijusi jānosaka, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu. Tomēr Komisija konstatēja, ka attiecīgā pārdošana nebija eksporta pārdošana uz Savienību. Tādēļ attiecīgie darījumi netika iekļauti eksporta cenas noteikšanā. Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs apstrīdēja šo neiekļaušanu, norādot, ka Komisijai būtu jāņem vērā viss attiecīgā ražojuma, ko tas saražojis, pārdošanas apjoms Savienībā. Tomēr eksporta cenas noteikšanā tika ņemti vērā visi pārdošanas darījumi attiecīgajam neatkarīgajam klientam. Šā neatkarīgā klienta darījumus, kas veikti pēc tam, nevar ņemt vērā, pirmkārt, tādēļ, ka tā nav eksporta pārdošana pamatregulas 2. panta 8. un 9. punkta nozīmē, un, otrkārt, tādēļ, ka pastāv šīs pārdošanas dubultas uzskaites risks. Ražotāja eksportētāja apgalvojums tāpēc tika noraidīts. |
| --- | --- |

(25)

Viens no minētajiem ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka konkrētiem darījumiem ar uzņēmumu, kas nav saistīts ar šo ražotāju eksportētāju, eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu būtu bijusi jānosaka, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu. Tomēr Komisija konstatēja, ka attiecīgā pārdošana nebija eksporta pārdošana uz Savienību. Tādēļ attiecīgie darījumi netika iekļauti eksporta cenas noteikšanā. Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs apstrīdēja šo neiekļaušanu, norādot, ka Komisijai būtu jāņem vērā viss attiecīgā ražojuma, ko tas saražojis, pārdošanas apjoms Savienībā. Tomēr eksporta cenas noteikšanā tika ņemti vērā visi pārdošanas darījumi attiecīgajam neatkarīgajam klientam. Šā neatkarīgā klienta darījumus, kas veikti pēc tam, nevar ņemt vērā, pirmkārt, tādēļ, ka tā nav eksporta pārdošana pamatregulas 2. panta 8. un 9. punkta nozīmē, un, otrkārt, tādēļ, ka pastāv šīs pārdošanas dubultas uzskaites risks. Ražotāja eksportētāja apgalvojums tāpēc tika noraidīts.

| (26) | Netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenas noteikšanu, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 32.–38. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(26)

Netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenas noteikšanu, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 32.–38. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

3.   Salīdzinājums

| (27) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apstrīdēja to, ka izmaksas saistībā ar preču pārvietošanu no ražotnes uz noliktavu tiek uzskatītas par iekšējām loģistikas izmaksām un tādējādi neskar cenu salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(27)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apstrīdēja to, ka izmaksas saistībā ar preču pārvietošanu no ražotnes uz noliktavu tiek uzskatītas par iekšējām loģistikas izmaksām un tādējādi neskar cenu salīdzinājumu.

| (28) | Vienam no šiem ražotājiem eksportētājiem ir vairākas izplatīšanas noliktavas iekšzemes tirgū, no kurām MNG tiek nosūtīts galapatērētājiem. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka transporta izmaksas no ražotnes uz noliktavām būtu jāuzskata par iekšzemes pārvadājumu izmaksām un būtu jāatskaita no normālās vērtības, jo šīs izmaksas eksporta pārdošanā nerodas. Otrs ražotājs eksportētājs norādīja, ka atsevišķos gadījumos izmaksas par preču pārvietošanu uz noliktavu var saistīt ar konkrētu rēķinu, tādēļ tās ir tiešas pārdošanas izmaksas, un šīs izmaksas ir iekļautas patērētājiem prasītajā cenā, tādējādi ietekmējot cenu salīdzinājumu. Tāpēc tās būtu jāatskaita no normālās vērtības. |
| --- | --- |

(28)

Vienam no šiem ražotājiem eksportētājiem ir vairākas izplatīšanas noliktavas iekšzemes tirgū, no kurām MNG tiek nosūtīts galapatērētājiem. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka transporta izmaksas no ražotnes uz noliktavām būtu jāuzskata par iekšzemes pārvadājumu izmaksām un būtu jāatskaita no normālās vērtības, jo šīs izmaksas eksporta pārdošanā nerodas. Otrs ražotājs eksportētājs norādīja, ka atsevišķos gadījumos izmaksas par preču pārvietošanu uz noliktavu var saistīt ar konkrētu rēķinu, tādēļ tās ir tiešas pārdošanas izmaksas, un šīs izmaksas ir iekļautas patērētājiem prasītajā cenā, tādējādi ietekmējot cenu salīdzinājumu. Tāpēc tās būtu jāatskaita no normālās vērtības.

| (29) | Tiek uzskatīts, ka noliktavas ir daļa no ražotāja eksportētāja telpām, un ražojums ir gatavs pārdošanai tikai tad, kad tas ir noliktavā. Attālums no ražotnes līdz noliktavai nav svarīgs, tāpat nav svarīgs arī tas, vai transportu no ražotnes uz noliktavu var saistīt ar konkrētu iekšzemes pārdošanas darījumu, jo tās ir izmaksas, kuras parasti rodas pirms pārdošanas un tādēļ nav tiešas pārdošanas izmaksas, kas ietekmē cenu salīdzinājumu. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu šie apgalvojumi būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(29)

Tiek uzskatīts, ka noliktavas ir daļa no ražotāja eksportētāja telpām, un ražojums ir gatavs pārdošanai tikai tad, kad tas ir noliktavā. Attālums no ražotnes līdz noliktavai nav svarīgs, tāpat nav svarīgs arī tas, vai transportu no ražotnes uz noliktavu var saistīt ar konkrētu iekšzemes pārdošanas darījumu, jo tās ir izmaksas, kuras parasti rodas pirms pārdošanas un tādēļ nav tiešas pārdošanas izmaksas, kas ietekmē cenu salīdzinājumu. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu šie apgalvojumi būtu jānoraida.

| (30) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un eksportēja MNG ar ārpus Savienības esoša saistīta uzņēmuma starpniecību, apgalvoja, ka attiecībā uz tā eksportu korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu nebūtu jāveic, jo saistītais uzņēmums ārpus Savienības nepildīja aģenta funkcijas un nestrādāja par komisijas maksu. Šis ražotājs eksportētājs arī norādīja, ka konkrētajam saistītajam uzņēmumam noteiktais uzcenojums, kas bija korekcijas pamatā, neietekmē cenu salīdzinājumu, jo, aprēķinot eksporta cenu, Komisija jau bija atskaitījusi samērīgu peļņas procentu saistīta uzņēmuma līmenī Savienībā, kurš sedz visus peļņas procentus saistībā ar visiem darījumiem starp uzņēmumiem. Tāpat ražotājs eksportētājs norādīja – ja no aprēķinātās eksporta cenas vispār kaut kas būtu jāatskaita, tad būtu jāatskaita vienīgi saistītā uzņēmuma ārpus Savienības pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas. |
| --- | --- |

(30)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un eksportēja MNG ar ārpus Savienības esoša saistīta uzņēmuma starpniecību, apgalvoja, ka attiecībā uz tā eksportu korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu nebūtu jāveic, jo saistītais uzņēmums ārpus Savienības nepildīja aģenta funkcijas un nestrādāja par komisijas maksu. Šis ražotājs eksportētājs arī norādīja, ka konkrētajam saistītajam uzņēmumam noteiktais uzcenojums, kas bija korekcijas pamatā, neietekmē cenu salīdzinājumu, jo, aprēķinot eksporta cenu, Komisija jau bija atskaitījusi samērīgu peļņas procentu saistīta uzņēmuma līmenī Savienībā, kurš sedz visus peļņas procentus saistībā ar visiem darījumiem starp uzņēmumiem. Tāpat ražotājs eksportētājs norādīja – ja no aprēķinātās eksporta cenas vispār kaut kas būtu jāatskaita, tad būtu jāatskaita vienīgi saistītā uzņēmuma ārpus Savienības pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas.

| (31) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka saistītais uzņēmums ārpus Savienības piemēroja uzcenojumu katrai eksporta pārdošanai uz Savienību. Uzcenojums ietekmē cenu salīdzināmību, jo to piemēro tikai eksporta pārdošanai, nevis pārdošanai iekšzemes tirgū. Nav pieņemams apgalvojums, ka, aprēķinot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, jau ir ņemts vērā saistītā uzņēmuma peļņas procents. Tas nav pieņemams tādēļ, ka korekcijām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. un 10. punktu ir atšķirīgi mērķi, tās ir atsevišķas viena no otras un uz tām attiecas dažādi pamatnoteikumi. Pamatregulas 2. panta 9. punkta mērķis ir noteikt uzticamu eksporta cenu, kamēr 2. panta 10. punkta mērķis ir nodrošināt eksporta cenas un normālās vērtības salīdzināmību. Kad eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. vai 9. punktu ir noteikta, turpmākas korekcijas atbilstīgi 2. panta 10. punktam vairs neskar eksporta cenu kā tādu un nekādā veidā nav domātas normālās vērtības un eksporta cenas noteikšanai. Tādējādi ražotājs eksportētājs nesaskata saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu veicamās korekcijas mērķi, proti, padarīt cenu salīdzināmu ar normālo vērtību, nevis noteikt pašu eksporta cenu. Tāpēc samērīgs peļņas procents, kuru atskaita saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, neskar iespējamo uzcenojumu, kas uzlikts tajā pašā pārdošanas kanālā. Saistībā ar koriģējamo summu jānorāda, ka veiktā korekcija atspoguļo uzcenojumu, kas faktiski uzlikts starp saistītajiem uzņēmumiem un tādējādi faktiski ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tādēļ nav iemesla to aizstāt ar citu, teorētisku summu. Visbeidzot, Komisijai ir tiesības ņemt vērā to, ka saistītais uzņēmums ārpus Savienības saņem maksājumu (uzcenojuma veidā, kuru saistītais uzņēmums patur, veicot pārdošanu, kur rēķini tiek izrakstīti pircējiem Savienībā). Lai saistītais uzņēmums kvalificētos kā sabiedrība, kurai par šiem maksājumiem jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis trešā valstī (kur uzņēmumu ienākuma nodoklis ir ievērojami zemāks nekā Indonēzijā), tam minētajā valstī jāveic patiesa saimnieciskā darbība. Tādā gadījumā Indonēzijas ražotājs eksportētājs nevar vienlaikus nodrošināt sev labvēlīgu fiskālo režīmu, ko tas gūst sakarā ar saistītā uzņēmuma esību kādā trešā valstī un šāda uzņēmuma saimniecisko darbību minētajā jurisdikcijā, vienlaikus antidempinga procedūrā apgalvojot, ka saistītais uzņēmums saimniecisku darbību neveic. Tādēļ šie argumenti būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(31)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka saistītais uzņēmums ārpus Savienības piemēroja uzcenojumu katrai eksporta pārdošanai uz Savienību. Uzcenojums ietekmē cenu salīdzināmību, jo to piemēro tikai eksporta pārdošanai, nevis pārdošanai iekšzemes tirgū. Nav pieņemams apgalvojums, ka, aprēķinot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, jau ir ņemts vērā saistītā uzņēmuma peļņas procents. Tas nav pieņemams tādēļ, ka korekcijām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. un 10. punktu ir atšķirīgi mērķi, tās ir atsevišķas viena no otras un uz tām attiecas dažādi pamatnoteikumi. Pamatregulas 2. panta 9. punkta mērķis ir noteikt uzticamu eksporta cenu, kamēr 2. panta 10. punkta mērķis ir nodrošināt eksporta cenas un normālās vērtības salīdzināmību. Kad eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. vai 9. punktu ir noteikta, turpmākas korekcijas atbilstīgi 2. panta 10. punktam vairs neskar eksporta cenu kā tādu un nekādā veidā nav domātas normālās vērtības un eksporta cenas noteikšanai. Tādējādi ražotājs eksportētājs nesaskata saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu veicamās korekcijas mērķi, proti, padarīt cenu salīdzināmu ar normālo vērtību, nevis noteikt pašu eksporta cenu. Tāpēc samērīgs peļņas procents, kuru atskaita saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, neskar iespējamo uzcenojumu, kas uzlikts tajā pašā pārdošanas kanālā. Saistībā ar koriģējamo summu jānorāda, ka veiktā korekcija atspoguļo uzcenojumu, kas faktiski uzlikts starp saistītajiem uzņēmumiem un tādējādi faktiski ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tādēļ nav iemesla to aizstāt ar citu, teorētisku summu. Visbeidzot, Komisijai ir tiesības ņemt vērā to, ka saistītais uzņēmums ārpus Savienības saņem maksājumu (uzcenojuma veidā, kuru saistītais uzņēmums patur, veicot pārdošanu, kur rēķini tiek izrakstīti pircējiem Savienībā). Lai saistītais uzņēmums kvalificētos kā sabiedrība, kurai par šiem maksājumiem jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis trešā valstī (kur uzņēmumu ienākuma nodoklis ir ievērojami zemāks nekā Indonēzijā), tam minētajā valstī jāveic patiesa saimnieciskā darbība. Tādā gadījumā Indonēzijas ražotājs eksportētājs nevar vienlaikus nodrošināt sev labvēlīgu fiskālo režīmu, ko tas gūst sakarā ar saistītā uzņēmuma esību kādā trešā valstī un šāda uzņēmuma saimniecisko darbību minētajā jurisdikcijā, vienlaikus antidempinga procedūrā apgalvojot, ka saistītais uzņēmums saimniecisku darbību neveic. Tādēļ šie argumenti būtu jānoraida.

| (32) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs no jauna atkārtoja savus apgalvojumus attiecībā uz saistītā uzņēmuma uzcenojuma korekcijām un apstrīdēja to, ka nodokļu jautājumi būtu jāskata antidempinga izmeklēšanas kontekstā. Tāpat ražotājs eksportētājs norādīja – lai gan tas neapstrīd, ka tā saistītajam uzņēmumam ir bijušas komerciālas darbības attiecīgajā trešā valstī, tās faktiski neesot bijušas saistītas ar attiecīgo ražojumu. Turklāt tika norādīts, ka saistītā uzņēmuma darbības skaidri atšķīrās no aģenta funkcijām un ka tas nesaņēma nekādu komisijas maksu no ražotāja eksportētāja saistībā ar pārdošanu uz Savienību. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs atkārtoti norādīja, ka, aprēķinot eksporta cenu, Komisija jau bija atskaitījusi samērīgu peļņas procentu saistīta uzņēmuma līmenī Savienībā, kurš sedz visus peļņas procentus saistībā ar visiem darījumiem starp uzņēmumiem. Attiecībā uz to ražotājs eksportētājs norādīja, ka pie secīgas pārdošanas starp saistītiem uzņēmumiem Komisija parasti atskaita tikai saistītā uzņēmuma, kurš tieši pārdod neatkarīgam klientam Savienībā, peļņas procentu, nevis citu saistīto uzņēmumu peļņas procentus tajā pašā pārdošanas kanālā. |
| --- | --- |

(32)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs no jauna atkārtoja savus apgalvojumus attiecībā uz saistītā uzņēmuma uzcenojuma korekcijām un apstrīdēja to, ka nodokļu jautājumi būtu jāskata antidempinga izmeklēšanas kontekstā. Tāpat ražotājs eksportētājs norādīja – lai gan tas neapstrīd, ka tā saistītajam uzņēmumam ir bijušas komerciālas darbības attiecīgajā trešā valstī, tās faktiski neesot bijušas saistītas ar attiecīgo ražojumu. Turklāt tika norādīts, ka saistītā uzņēmuma darbības skaidri atšķīrās no aģenta funkcijām un ka tas nesaņēma nekādu komisijas maksu no ražotāja eksportētāja saistībā ar pārdošanu uz Savienību. Visbeidzot, ražotājs eksportētājs atkārtoti norādīja, ka, aprēķinot eksporta cenu, Komisija jau bija atskaitījusi samērīgu peļņas procentu saistīta uzņēmuma līmenī Savienībā, kurš sedz visus peļņas procentus saistībā ar visiem darījumiem starp uzņēmumiem. Attiecībā uz to ražotājs eksportētājs norādīja, ka pie secīgas pārdošanas starp saistītiem uzņēmumiem Komisija parasti atskaita tikai saistītā uzņēmuma, kurš tieši pārdod neatkarīgam klientam Savienībā, peļņas procentu, nevis citu saistīto uzņēmumu peļņas procentus tajā pašā pārdošanas kanālā.

| (33) | Jānorāda, ka šajā gadījumā tas, ka pastāv atsevišķs nodokļu maksātājs, var būt norāde, ka saistītā persona, kura atrodas ārpus Savienības, veic ievērojama apjoma saimniecisko darbību, jo šāda darbība ir nepieciešama saskaņā ar attiecīgās valsts nodokļu tiesību aktiem. Šajā gadījumā, kā paskaidrots 31. apsvērumā, Komisija ņēma vērā to, ka attiecīgajam ražotājam eksportētājam ir saistīta persona ārpus Savienības, kura veic ievērojama apjoma saimniecisko darbību, un to, ka saistītā persona ārpus Savienības atskaitīja uzcenojumu par katru attiecīgā ražojuma tirdzniecības darījumu starp saistītajām personām, tādējādi ietekmējot cenu salīdzināmību MNG eksportam uz Savienību. Turklāt, kā norādīts 31. apsvērumā, summa, uz kuru pamatojās korekcija, atspoguļoja faktisko pārbaudīto uzcenojumu starp saistītajiem uzņēmumiem un tādējādi precīzi atspoguļoja arī saistītā uzņēmuma darbību. Tādēļ šie argumenti būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(33)

Jānorāda, ka šajā gadījumā tas, ka pastāv atsevišķs nodokļu maksātājs, var būt norāde, ka saistītā persona, kura atrodas ārpus Savienības, veic ievērojama apjoma saimniecisko darbību, jo šāda darbība ir nepieciešama saskaņā ar attiecīgās valsts nodokļu tiesību aktiem. Šajā gadījumā, kā paskaidrots 31. apsvērumā, Komisija ņēma vērā to, ka attiecīgajam ražotājam eksportētājam ir saistīta persona ārpus Savienības, kura veic ievērojama apjoma saimniecisko darbību, un to, ka saistītā persona ārpus Savienības atskaitīja uzcenojumu par katru attiecīgā ražojuma tirdzniecības darījumu starp saistītajām personām, tādējādi ietekmējot cenu salīdzināmību MNG eksportam uz Savienību. Turklāt, kā norādīts 31. apsvērumā, summa, uz kuru pamatojās korekcija, atspoguļoja faktisko pārbaudīto uzcenojumu starp saistītajiem uzņēmumiem un tādējādi precīzi atspoguļoja arī saistītā uzņēmuma darbību. Tādēļ šie argumenti būtu jānoraida.

| (34) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas tas pats ražotājs eksportētājs iebilda pret eksporta cenas korekciju, kas veikta saistībā ar samaksātām komisijas maksām, norādot, ka tie nav tieši pārdošanas izdevumi, bet tās tiek maksātas ik mēnesi un tādēļ nav saistītas ar konkrētu pārdošanas darījumu un neietekmē cenu salīdzināmību. Šis ražotājs eksportētājs norādīja, ka samaksātās komisijas maksas skar vienīgi saistītos uzņēmumus un ka tādēļ pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkts nav piemērojams. Tāpat ražotājs eksportētājs apgalvoja – tā kā tiek pieņemts, ka viņš un viņa saistītais uzņēmums tiek uzskatīts par vienu saimniecisku vienību, jebkādi naudas pārvedumi šajā saimnieciskajā vienībā nav šīs saimnieciskās vienības izdevumi vai ieņēmumi. |
| --- | --- |

(34)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas tas pats ražotājs eksportētājs iebilda pret eksporta cenas korekciju, kas veikta saistībā ar samaksātām komisijas maksām, norādot, ka tie nav tieši pārdošanas izdevumi, bet tās tiek maksātas ik mēnesi un tādēļ nav saistītas ar konkrētu pārdošanas darījumu un neietekmē cenu salīdzināmību. Šis ražotājs eksportētājs norādīja, ka samaksātās komisijas maksas skar vienīgi saistītos uzņēmumus un ka tādēļ pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkts nav piemērojams. Tāpat ražotājs eksportētājs apgalvoja – tā kā tiek pieņemts, ka viņš un viņa saistītais uzņēmums tiek uzskatīts par vienu saimniecisku vienību, jebkādi naudas pārvedumi šajā saimnieciskajā vienībā nav šīs saimnieciskās vienības izdevumi vai ieņēmumi.

| (35) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka saskaņā ar vienošanos par komisijas maksām starp ražotāju eksportētāju un viņa saistīto uzņēmumu komisijas ir jāmaksā, kad ražotājs eksportētājs Indonēzijā veic pārdošanu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū (nevis ar sava saistītā uzņēmuma starpniecību). Maksātā komisijas maksa ir tieši saistīta ar neto pārdošanas vērtību. Tādējādi tiešā saistība starp pārdošanu un maksāto komisijas maksu ietekmē cenu salīdzināmību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(35)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka saskaņā ar vienošanos par komisijas maksām starp ražotāju eksportētāju un viņa saistīto uzņēmumu komisijas ir jāmaksā, kad ražotājs eksportētājs Indonēzijā veic pārdošanu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū (nevis ar sava saistītā uzņēmuma starpniecību). Maksātā komisijas maksa ir tieši saistīta ar neto pārdošanas vērtību. Tādējādi tiešā saistība starp pārdošanu un maksāto komisijas maksu ietekmē cenu salīdzināmību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam.

| (36) | Visbeidzot, apgalvojums, ka saistītos uzņēmumus uzskata par vienu saimniecisku vienību, ir nepareizs. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam pašam ir pilnībā funkcionāla eksporta nodaļa un ka ražotāja eksportētāja un saistītā importētāja uzdevumi saistībā ar eksportu nepārklājās. Tādēļ saistīto uzņēmumu nevar uzskatīt par iekšējo pārdošanas nodaļu un šie argumenti būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(36)

Visbeidzot, apgalvojums, ka saistītos uzņēmumus uzskata par vienu saimniecisku vienību, ir nepareizs. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam pašam ir pilnībā funkcionāla eksporta nodaļa un ka ražotāja eksportētāja un saistītā importētāja uzdevumi saistībā ar eksportu nepārklājās. Tādēļ saistīto uzņēmumu nevar uzskatīt par iekšējo pārdošanas nodaļu un šie argumenti būtu jānoraida.

| (37) | Otrā gadījumā, ja eksporta cenas tiktu koriģētas, ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka no saistītā uzņēmuma pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām būtu jāatskaita arī samaksātās komisijas maksas, kuras tika atskaitītas no tālākpārdošanas cenas pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tomēr atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, aprēķinot ticamu eksporta cenu, visas izmaksas, kas radušās no importa līdz tālākpārdošanai, būtu jāatskaita no tālākpārdošanas cenas pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā, un nav juridiska pamata kompensēt šādas izmaksas ar jebkādiem ieņēmumiem, kā to prasa ražotājs eksportētājs. Turklāt saistītā uzņēmuma Savienībā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas ir saistītas ar citu pārdošanas kanālu (t. i., ar saistītā pircēja starpniecību), nevis ar ieņēmumiem no komisijas maksas, kas saistās ar pārdošanas kanāliem nesaistītiem pircējiem. Visbeidzot, korekcijām saistībā ar uzcenojumu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam un eksporta cenas noteikšanai atbilstīgi minētā 2. panta 8. vai 9. punktam ir dažādi mērķi un tie ir divi dažādi dempinga analīzes posmi. |
| --- | --- |

(37)

Otrā gadījumā, ja eksporta cenas tiktu koriģētas, ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka no saistītā uzņēmuma pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām būtu jāatskaita arī samaksātās komisijas maksas, kuras tika atskaitītas no tālākpārdošanas cenas pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tomēr atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, aprēķinot ticamu eksporta cenu, visas izmaksas, kas radušās no importa līdz tālākpārdošanai, būtu jāatskaita no tālākpārdošanas cenas pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā, un nav juridiska pamata kompensēt šādas izmaksas ar jebkādiem ieņēmumiem, kā to prasa ražotājs eksportētājs. Turklāt saistītā uzņēmuma Savienībā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas ir saistītas ar citu pārdošanas kanālu (t. i., ar saistītā pircēja starpniecību), nevis ar ieņēmumiem no komisijas maksas, kas saistās ar pārdošanas kanāliem nesaistītiem pircējiem. Visbeidzot, korekcijām saistībā ar uzcenojumu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam un eksporta cenas noteikšanai atbilstīgi minētā 2. panta 8. vai 9. punktam ir dažādi mērķi un tie ir divi dažādi dempinga analīzes posmi.

| (38) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoja savus apgalvojumus attiecībā uz komisijas maksu, kas aprakstīta 35. apsvērumā, un norādīja, ka nebūtu konsekventi uzskatīt transfertcenas starp saistītām personām par neuzticamām, bet vienlaikus koriģēt eksporta cenu, balstoties uz vienošanos par komisijas maksām starp saistītajām personām. Tāpat ražotājs eksportētājs apstrīdēja 35. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, proti, ka maksātā komisija bija tieši saistīta ar neto pārdošanas vērtību un ka tādēļ pastāv tieša saistība starp pārdošanu un maksāto komisiju, tādējādi ietekmējot cenu salīdzināmību, jo tā tika maksāta reizi mēnesī un personas neapmainījās ar informāciju par šīs maksas aprēķināšanu. |
| --- | --- |

(38)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoja savus apgalvojumus attiecībā uz komisijas maksu, kas aprakstīta 35. apsvērumā, un norādīja, ka nebūtu konsekventi uzskatīt transfertcenas starp saistītām personām par neuzticamām, bet vienlaikus koriģēt eksporta cenu, balstoties uz vienošanos par komisijas maksām starp saistītajām personām. Tāpat ražotājs eksportētājs apstrīdēja 35. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, proti, ka maksātā komisija bija tieši saistīta ar neto pārdošanas vērtību un ka tādēļ pastāv tieša saistība starp pārdošanu un maksāto komisiju, tādējādi ietekmējot cenu salīdzināmību, jo tā tika maksāta reizi mēnesī un personas neapmainījās ar informāciju par šīs maksas aprēķināšanu.

| (39) | Ražotājs eksportētājs sīkāk nepamatoja savus apgalvojumus, kā arī nesniedza papildu uz faktiem balstītu informāciju, kas varētu atspēkot minētos secinājumus. Tādēļ tiek apstiprināti 35.–37. apsvēruma secinājumi. |
| --- | --- |

(39)

Ražotājs eksportētājs sīkāk nepamatoja savus apgalvojumus, kā arī nesniedza papildu uz faktiem balstītu informāciju, kas varētu atspēkot minētos secinājumus. Tādēļ tiek apstiprināti 35.–37. apsvēruma secinājumi.

| (40) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāds ražotājs eksportētājs norādīja, ka būtu jāveic normālās vērtības korekcija, ņemot vērā reklāmas un veicināšanas izmaksas. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šīs izmaksas eksporta pārdošanai uz Savienību nerodas, taču tās tieši ietekmē iekšzemes pārdošanas cenu. Pamatojot savu apgalvojumu, ražotājs eksportētājs norādīja, ka vismaz dažos gadījumos šīs izmaksas ir saistāmas ar konkrētiem iekšzemes pārdošanas darījumiem. Visbeidzot, šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka reklāmas un veicināšanas izmaksas rodas gan dažādos tirdzniecības līmeņos iekšzemes tirgū (kur MNG pārdod tieši mazumtirgotājiem), gan pārdošanā uz Savienību (ko veic tirgotājiem un izplatītājiem). |
| --- | --- |

(40)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāds ražotājs eksportētājs norādīja, ka būtu jāveic normālās vērtības korekcija, ņemot vērā reklāmas un veicināšanas izmaksas. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šīs izmaksas eksporta pārdošanai uz Savienību nerodas, taču tās tieši ietekmē iekšzemes pārdošanas cenu. Pamatojot savu apgalvojumu, ražotājs eksportētājs norādīja, ka vismaz dažos gadījumos šīs izmaksas ir saistāmas ar konkrētiem iekšzemes pārdošanas darījumiem. Visbeidzot, šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka reklāmas un veicināšanas izmaksas rodas gan dažādos tirdzniecības līmeņos iekšzemes tirgū (kur MNG pārdod tieši mazumtirgotājiem), gan pārdošanā uz Savienību (ko veic tirgotājiem un izplatītājiem).

| (41) | Izmeklēšana apliecināja, ka reklāmas un veicināšanas izmaksas ir galvenokārt saistītas ar pircēju kontiem, nevis ar konkrētiem pārdošanas darījumiem. Reklāmas un veicināšanas izmaksas rodas neatkarīgi no tā, vai ražojums galu galā tiek pārdots. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka izmaksas, par kurām tiek apgalvots, ka tās ir saistītas ar konkrētu pārdošanas darījumu, faktiski cenā nebija iekļautas. Tādējādi tika secināts, ka reklāmas un veicināšanas izmaksas neietekmē cenas un cenu salīdzināmību un ka šis apgalvojums būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(41)

Izmeklēšana apliecināja, ka reklāmas un veicināšanas izmaksas ir galvenokārt saistītas ar pircēju kontiem, nevis ar konkrētiem pārdošanas darījumiem. Reklāmas un veicināšanas izmaksas rodas neatkarīgi no tā, vai ražojums galu galā tiek pārdots. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka izmaksas, par kurām tiek apgalvots, ka tās ir saistītas ar konkrētu pārdošanas darījumu, faktiski cenā nebija iekļautas. Tādējādi tika secināts, ka reklāmas un veicināšanas izmaksas neietekmē cenas un cenu salīdzināmību un ka šis apgalvojums būtu jānoraida.

| (42) | Kāds ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka MNG liela izmēra kristālos (pēc linuma acs izmēra) ir atšķirīgas fizikālās īpašības un ka tas tiek pārdots citā tirdzniecības līmenī nekā MNG, ko eksportē uz Savienību. Ražotājs eksportētājs tādēļ apgalvoja, ka MNG liela izmēra kristālos nebūtu jāizmanto normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(42)

Kāds ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka MNG liela izmēra kristālos (pēc linuma acs izmēra) ir atšķirīgas fizikālās īpašības un ka tas tiek pārdots citā tirdzniecības līmenī nekā MNG, ko eksportē uz Savienību. Ražotājs eksportētājs tādēļ apgalvoja, ka MNG liela izmēra kristālos nebūtu jāizmanto normālās vērtības noteikšanai.

| (43) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv vairāki linuma acs izmēri – pulvera, smalks, mazs, vidējs un liels. Ražojumu klāstā ir iekļauti visi linuma acs izmēri, jo visiem ir vienādas pamatīpašības un galalietojums un tie ir savstarpēji aizstājami. Tādēļ normālās vērtības noteikšanai būtu jāizmanto visi ražojuma veidi. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka linuma acs izmēru atšķirība izmaksas nenosaka. |
| --- | --- |

(43)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv vairāki linuma acs izmēri – pulvera, smalks, mazs, vidējs un liels. Ražojumu klāstā ir iekļauti visi linuma acs izmēri, jo visiem ir vienādas pamatīpašības un galalietojums un tie ir savstarpēji aizstājami. Tādēļ normālās vērtības noteikšanai būtu jāizmanto visi ražojuma veidi. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka linuma acs izmēru atšķirība izmaksas nenosaka.

| (44) | Tāpat izmeklēšanā tika konstatēts, ka pircēji iekšzemes tirgū, kuri iegādājās lielgraudu MNG, pirka arī cita izmēra MNG. Nebija nekādu pierādījumu tam, ka novērotā lielgraudu MNG cenu atšķirība būtu saistīta ar fizikālajām īpašībām vai tirdzniecības līmeni, jo bija iespējams saistīt šo cenu atšķirību ar citiem elementiem, piemēram, pircēji un pirktais daudzums. Turklāt ražotājs eksportētājs nesniedza nekādus skaitļus attiecībā uz norādīto fizikālo īpašību atšķirību. Tāpēc attiecīgie argumenti būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(44)

Tāpat izmeklēšanā tika konstatēts, ka pircēji iekšzemes tirgū, kuri iegādājās lielgraudu MNG, pirka arī cita izmēra MNG. Nebija nekādu pierādījumu tam, ka novērotā lielgraudu MNG cenu atšķirība būtu saistīta ar fizikālajām īpašībām vai tirdzniecības līmeni, jo bija iespējams saistīt šo cenu atšķirību ar citiem elementiem, piemēram, pircēji un pirktais daudzums. Turklāt ražotājs eksportētājs nesniedza nekādus skaitļus attiecībā uz norādīto fizikālo īpašību atšķirību. Tāpēc attiecīgie argumenti būtu jānoraida.

| (45) | Tā kā nebija citu piezīmju par salīdzinājumu, tiek apstiprināti pagaidu regulas 39. līdz 46. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(45)

Tā kā nebija citu piezīmju par salīdzinājumu, tiek apstiprināti pagaidu regulas 39. līdz 46. apsvērumā izdarītie secinājumi.

4.   Dempinga starpības

| (46) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināta dempinga starpību aprēķināšanai izmantotā metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 47. un 48. apsvērumā. |
| --- | --- |

(46)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināta dempinga starpību aprēķināšanai izmantotā metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 47. un 48. apsvērumā.

| (47) | Ņemot vērā konkrētu darījumu izslēgšanu no viena ražotāja eksportētāja eksporta cenas noteikšanas, kā aprakstīts 25. apsvērumā, un tā kā citas piezīmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF (izmaksas, apdrošināšana, frakts) cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang, Indonēzija | 7,2 % |
| PT. Miwon, Indonēzija | 13,3 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 28,4 % |

(47)

Ņemot vērā konkrētu darījumu izslēgšanu no viena ražotāja eksportētāja eksporta cenas noteikšanas, kā aprakstīts 25. apsvērumā, un tā kā citas piezīmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF (izmaksas, apdrošināšana, frakts) cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

PT. Cheil Jedang, Indonēzija

7,2 %

PT. Miwon, Indonēzija

13,3 %

Visi pārējie uzņēmumi

28,4 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (48) | Ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Komisijai būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares Savienības ražotājs, kurš sadarbojās, jo izmeklēšanā nesadarbojās ar to saistītais ražotājs eksportētājs Indonēzijā. Tika norādīts, ka šī saikne var ietekmēt kaitējuma novērtējumu. |
| --- | --- |

(48)

Ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Komisijai būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares Savienības ražotājs, kurš sadarbojās, jo izmeklēšanā nesadarbojās ar to saistītais ražotājs eksportētājs Indonēzijā. Tika norādīts, ka šī saikne var ietekmēt kaitējuma novērtējumu.

| (49) | Attiecīgās personas šajā jautājumā nesniedza nekādu jaunu informāciju vai pierādījumus. Tās jo īpaši nepamatoja savu apgalvojumu attiecībā uz to, kā minētais varētu ietekmēt kaitējuma novērtējumu. Kā norādīts pagaidu regulas 53. apsvērumā, šajā gadījumā, neraugoties uz tā saikni ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, nav nepieciešams izslēgt no Savienības ražošanas nozares Savienības ražotāju, kurš sadarbojās, jo tas ir vienīgais Savienības ražotājs, kas izmeklēšanas laikā pilnībā sadarbojās ar Komisiju un par ko tika veikta pilnīga pārbaude. Tādēļ tas, ka Indonēzijas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās, nekādi neietekmē izmeklēšanas gaitu. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(49)

Attiecīgās personas šajā jautājumā nesniedza nekādu jaunu informāciju vai pierādījumus. Tās jo īpaši nepamatoja savu apgalvojumu attiecībā uz to, kā minētais varētu ietekmēt kaitējuma novērtējumu. Kā norādīts pagaidu regulas 53. apsvērumā, šajā gadījumā, neraugoties uz tā saikni ar Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, nav nepieciešams izslēgt no Savienības ražošanas nozares Savienības ražotāju, kurš sadarbojās, jo tas ir vienīgais Savienības ražotājs, kas izmeklēšanas laikā pilnībā sadarbojās ar Komisiju un par ko tika veikta pilnīga pārbaude. Tādēļ tas, ka Indonēzijas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās, nekādi neietekmē izmeklēšanas gaitu. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida.

| (50) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Savienības ražotājs, kurš sadarbojās, būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares, jo izmeklēšanā nesadarbojās ar to saistītais ražotājs eksportētājs Indonēzijā. Šīs personas norādīja – tas, ka izmeklēšanā nesadarbojās saistītais ražotājs eksportētājs Indonēzijā, varētu būt ietekmējis iespaidu par Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tās turklāt norādīja, ka sarunas par MNG cenām norisinās globālā vispasaules līmenī un ka sakarā ar saistību pastāv šķērskompensācijas risks, pazeminot cenas klientiem Savienības tirgū un palielinot cenas kādas trešās valsts tirgū. Nesadarbojoties ar izmeklēšanu, saistītais ražotājs eksportētājs Indonēzijā nav devis Komisijai iespēju pārbaudīt, vai šķērskompensācija ir notikusi. |
| --- | --- |

(50)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Savienības ražotājs, kurš sadarbojās, būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares, jo izmeklēšanā nesadarbojās ar to saistītais ražotājs eksportētājs Indonēzijā. Šīs personas norādīja – tas, ka izmeklēšanā nesadarbojās saistītais ražotājs eksportētājs Indonēzijā, varētu būt ietekmējis iespaidu par Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tās turklāt norādīja, ka sarunas par MNG cenām norisinās globālā vispasaules līmenī un ka sakarā ar saistību pastāv šķērskompensācijas risks, pazeminot cenas klientiem Savienības tirgū un palielinot cenas kādas trešās valsts tirgū. Nesadarbojoties ar izmeklēšanu, saistītais ražotājs eksportētājs Indonēzijā nav devis Komisijai iespēju pārbaudīt, vai šķērskompensācija ir notikusi.

| (51) | Ieinteresētās personas tikai izteica šo argumentu, nepamatojot to ar kādiem pierādījumiem. Saistībā ar cenām, ko Savienības ražotājs noteica saviem klientiem Savienības tirgū un kas izmeklēšanā tika pārbaudītas, nebija norāžu, ka tās būtu samazinātas šķērskompensācijas dēļ. Gluži pretēji – kā norādīts pagaidu regulas 100. apsvērumā, Indonēzijas izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 8 % un tas radīja cenu spiedienu Savienības tirgū, tādēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam. Tāpēc Savienības ražošanas nozare kopumā bija spiesta attiecīgajā periodā cenas samazināt. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(51)

Ieinteresētās personas tikai izteica šo argumentu, nepamatojot to ar kādiem pierādījumiem. Saistībā ar cenām, ko Savienības ražotājs noteica saviem klientiem Savienības tirgū un kas izmeklēšanā tika pārbaudītas, nebija norāžu, ka tās būtu samazinātas šķērskompensācijas dēļ. Gluži pretēji – kā norādīts pagaidu regulas 100. apsvērumā, Indonēzijas izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 8 % un tas radīja cenu spiedienu Savienības tirgū, tādēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam. Tāpēc Savienības ražošanas nozare kopumā bija spiesta attiecīgajā periodā cenas samazināt. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (52) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes attiecībā uz Savienības ražošanas nozares definīciju un ražošanu Savienībā, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā. |
| --- | --- |

(52)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes attiecībā uz Savienības ražošanas nozares definīciju un ražošanu Savienībā, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā.

2.   Patēriņš Savienībā

| (53) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka Savienības patēriņa dinamika, kas aprakstīta pagaidu regulas 55. apsvērumā, nav atspoguļota pilnīgi. Konkrētāk, šī persona apgalvoja, ka patēriņa samazinājums no 2010./2011. līdz 2011./2012. finanšu gadam bija saistīts ar faktu, ka imports no Vjetnamas tika aizstāts ar lētāku importu no Indonēzijas, un ka tādēļ pircēji Savienībā, vairs negaidot cenu pieaugumu, pārdeva savus krājumus, kā rezultātā kopējais pārdošanas apjoms Savienībā samazinājās. |
| --- | --- |

(53)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka Savienības patēriņa dinamika, kas aprakstīta pagaidu regulas 55. apsvērumā, nav atspoguļota pilnīgi. Konkrētāk, šī persona apgalvoja, ka patēriņa samazinājums no 2010./2011. līdz 2011./2012. finanšu gadam bija saistīts ar faktu, ka imports no Vjetnamas tika aizstāts ar lētāku importu no Indonēzijas, un ka tādēļ pircēji Savienībā, vairs negaidot cenu pieaugumu, pārdeva savus krājumus, kā rezultātā kopējais pārdošanas apjoms Savienībā samazinājās.

| (54) | Minētās ieinteresētās personas aprakstītie apstākļi kopumā nav pretrunā pagaidu regulas 55. apsvērumā izdarītajiem secinājumiem, proti, ka patēriņš no 2010./2011. līdz 2011./2012. finanšu gadam galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares noieta samazināšanos Savienības tirgū. Konkrētāk, no 2010./2011. līdz 2011./2012. finanšu gadam samazinājās gan Savienības ražošanas nozares noiets, gan imports no trešām valstīm. Tomēr, lai gan kopējais importa apjoms samazinājās vien par 2 % (sk. pagaidu regulas 107. apsvērumu), Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 % (sk. pagaidu regulas 72. apsvērumu). Kā norādīts pagaidu regulas 68. apsvēruma tabulā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums sakrita ar Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma samazinājumu. |
| --- | --- |

(54)

Minētās ieinteresētās personas aprakstītie apstākļi kopumā nav pretrunā pagaidu regulas 55. apsvērumā izdarītajiem secinājumiem, proti, ka patēriņš no 2010./2011. līdz 2011./2012. finanšu gadam galvenokārt bija saistīts ar Savienības ražošanas nozares noieta samazināšanos Savienības tirgū. Konkrētāk, no 2010./2011. līdz 2011./2012. finanšu gadam samazinājās gan Savienības ražošanas nozares noiets, gan imports no trešām valstīm. Tomēr, lai gan kopējais importa apjoms samazinājās vien par 2 % (sk. pagaidu regulas 107. apsvērumu), Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 % (sk. pagaidu regulas 72. apsvērumu). Kā norādīts pagaidu regulas 68. apsvēruma tabulā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums sakrita ar Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma samazinājumu.

| (55) | Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 104. apsvēruma tabulā, imports no Vjetnamas 2010./2011. līdz 2011./2012. finanšu gadā pieauga, un tas ir pretrunā attiecīgās ieinteresētās personas apgalvojumam, savukārt imports no citām trešām valstīm, piemēram, Brazīlijas, tajā pašā laikā samazinājās gandrīz par 60 %. Tādēļ konstatējumi neapstiprina pieņēmumu, ka importu no Vjetnamas aizstāja imports no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(55)

Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 104. apsvēruma tabulā, imports no Vjetnamas 2010./2011. līdz 2011./2012. finanšu gadā pieauga, un tas ir pretrunā attiecīgās ieinteresētās personas apgalvojumam, savukārt imports no citām trešām valstīm, piemēram, Brazīlijas, tajā pašā laikā samazinājās gandrīz par 60 %. Tādēļ konstatējumi neapstiprina pieņēmumu, ka importu no Vjetnamas aizstāja imports no Indonēzijas.

| (56) | Turklāt attiecīgā persona nepamatoja savu apgalvojumu, ka lietotāji pirms attiecīgā perioda bija izveidojuši uzkrājumus un ka viņi tos lielos daudzumos pārdeva, palielinoties importam no Indonēzijas. Šie apgalvojumi neapstiprinājās arī izmeklēšanā. Tāpēc attiecīgie ieinteresētās personas argumenti būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt attiecīgā persona nepamatoja savu apgalvojumu, ka lietotāji pirms attiecīgā perioda bija izveidojuši uzkrājumus un ka viņi tos lielos daudzumos pārdeva, palielinoties importam no Indonēzijas. Šie apgalvojumi neapstiprinājās arī izmeklēšanā. Tāpēc attiecīgie ieinteresētās personas argumenti būtu jānoraida.

| (57) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par patēriņu Savienībā, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 52. līdz 55. apsvērumā. |
| --- | --- |

(57)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par patēriņu Savienībā, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 52. līdz 55. apsvērumā.

3.   Imports no attiecīgās valsts

| (58) | Tā kā piezīmes par importu no attiecīgās valsts netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 56. līdz 66. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā piezīmes par importu no attiecīgās valsts netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 56. līdz 66. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (59) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja – lai gan ražošanas apjoms un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās, tās bija vienīgi sekas ievērojamajam palielinājumam pirms minētā perioda. Šī persona norādīja, ka tādēļ samazinājums attiecīgajā periodā nebūtu jāņem vērā kā negatīva tendence un ka tas nenorāda uz kaitējumu. Tomēr kaitējuma rādītāju dinamikas novērtēšanā parasti ņem vērā tikai tendences, kas vērojamas attiecīgajā periodā. Šajā gadījumā nav pamatota iemesla atkāpties no šīs prakses un vērtēt kaitējuma rādītājus garākā periodā. Tāpēc šis arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(59)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja – lai gan ražošanas apjoms un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās, tās bija vienīgi sekas ievērojamajam palielinājumam pirms minētā perioda. Šī persona norādīja, ka tādēļ samazinājums attiecīgajā periodā nebūtu jāņem vērā kā negatīva tendence un ka tas nenorāda uz kaitējumu. Tomēr kaitējuma rādītāju dinamikas novērtēšanā parasti ņem vērā tikai tendences, kas vērojamas attiecīgajā periodā. Šajā gadījumā nav pamatota iemesla atkāpties no šīs prakses un vērtēt kaitējuma rādītājus garākā periodā. Tāpēc šis arguments būtu jānoraida.

| (60) | Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka iespējamā blakusproduktu iekļaušana varēja palielināt Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, kas ietekmētu arī rentabilitāti. Šis apgalvojums ir nepareizs. Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, ieskaitot blakusproduktus, tika pārbaudītas, un tika konstatēts, ka šīs izmaksas ir pilnīgas un pareizas. Tāpēc šis apgalvojums būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(60)

Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka iespējamā blakusproduktu iekļaušana varēja palielināt Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, kas ietekmētu arī rentabilitāti. Šis apgalvojums ir nepareizs. Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, ieskaitot blakusproduktus, tika pārbaudītas, un tika konstatēts, ka šīs izmaksas ir pilnīgas un pareizas. Tāpēc šis apgalvojums būtu jānoraida.

| (61) | Tā kā citas piezīmes par kaitējuma rādītāju dinamiku netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 67. līdz 93. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(61)

Tā kā citas piezīmes par kaitējuma rādītāju dinamiku netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 67. līdz 93. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

5.   Secinājums par kaitējumu

| (62) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka ne visiem kaitējuma rādītājiem bija negatīva tendence un ka tikai dažu kaitējuma rādītāju negatīva tendence nav pietiekama, lai secinātu, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(62)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka ne visiem kaitējuma rādītājiem bija negatīva tendence un ka tikai dažu kaitējuma rādītāju negatīva tendence nav pietiekama, lai secinātu, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.

| (63) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, lai secinātu kaitējuma esību, ne visiem kaitējuma rādītājiem jābūt ar negatīvu tendenci. Turklāt šis apgalvojums nebija pareizs, jo izmeklēšanā atklājās, ka gandrīz visiem kaitējuma rādītājiem attiecīgajā periodā bija negatīva tendence. Tāpēc arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, lai secinātu kaitējuma esību, ne visiem kaitējuma rādītājiem jābūt ar negatīvu tendenci. Turklāt šis apgalvojums nebija pareizs, jo izmeklēšanā atklājās, ka gandrīz visiem kaitējuma rādītājiem attiecīgajā periodā bija negatīva tendence. Tāpēc arguments būtu jānoraida.

| (64) | Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināti pagaidu regulas 94. līdz 96. apsvērumā izdarītie secinājumi, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināti pagaidu regulas 94. līdz 96. apsvērumā izdarītie secinājumi, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (65) | Kāda ieinteresētā persona apgalvoja – ņemot vērā pagaidu regulas 66. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, proti, ka Indonēzijas izcelsmes importa vidējā svērtā cenu samazinājuma (attiecībā uz pārdošanu par zemāku cenu) starpība izmeklēšanas periodā bija 0–5 %, šis imports nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo tas nevarēja izdarīt nekādu cenu spiedienu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(65)

Kāda ieinteresētā persona apgalvoja – ņemot vērā pagaidu regulas 66. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, proti, ka Indonēzijas izcelsmes importa vidējā svērtā cenu samazinājuma (attiecībā uz pārdošanu par zemāku cenu) starpība izmeklēšanas periodā bija 0–5 %, šis imports nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo tas nevarēja izdarīt nekādu cenu spiedienu Savienības tirgū.

| (66) | Šis apgalvojums neatbilda izmeklēšanā konstatētajiem faktiem. Kā izklāstīts pagaidu regulas 99. un 100. apsvērumā, imports par dempinga cenām no Indonēzijas attiecīgajā periodā ievērojami pieauga gan absolūtos skaitļos, gan tirgus daļas ziņā. Šis pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājumu. Imports šādā lielā apjomā lika Savienības ražošanas nozarei samazināt savas pārdošanas cenas, lai tās pieskaņotu Indonēzijas izcelsmes importa cenu līmenim. Tādēļ konstatētā cenu samazinājuma (attiecībā uz pārdošanu par zemāku cenu) starpība patiešām bija zema. Tomēr vienlaikus Savienības ražošanas nozare nespēja pielāgot savas cenas izmaksu pieaugumam, tādēļ attiecīgajā periodā samazinājās tās rentabilitāte. Kā minēts 125. apsvērumā turpmāk, to apliecina kaitējuma starpību apmērs – no 24,9 % līdz 47,0 %. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(66)

Šis apgalvojums neatbilda izmeklēšanā konstatētajiem faktiem. Kā izklāstīts pagaidu regulas 99. un 100. apsvērumā, imports par dempinga cenām no Indonēzijas attiecīgajā periodā ievērojami pieauga gan absolūtos skaitļos, gan tirgus daļas ziņā. Šis pieaugums sakrita ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājumu. Imports šādā lielā apjomā lika Savienības ražošanas nozarei samazināt savas pārdošanas cenas, lai tās pieskaņotu Indonēzijas izcelsmes importa cenu līmenim. Tādēļ konstatētā cenu samazinājuma (attiecībā uz pārdošanu par zemāku cenu) starpība patiešām bija zema. Tomēr vienlaikus Savienības ražošanas nozare nespēja pielāgot savas cenas izmaksu pieaugumam, tādēļ attiecīgajā periodā samazinājās tās rentabilitāte. Kā minēts 125. apsvērumā turpmāk, to apliecina kaitējuma starpību apmērs – no 24,9 % līdz 47,0 %. Tādēļ šis arguments būtu jānoraida.

| (67) | Tā kā citas piezīmes attiecībā uz importa par dempinga cenām ietekmi netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 98. līdz 101. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(67)

Tā kā citas piezīmes attiecībā uz importa par dempinga cenām ietekmi netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 98. līdz 101. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

2.   Citu faktoru ietekme

2.1.   Ķīnas izcelsmes importa ietekme

| (68) | Divas ieinteresētās personas apgalvoja – pretrunā pagaidu regulas 103. apsvērumā izdarītajiem secinājumiem imports no Ķīnas ir negatīvi ietekmējis Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un tādējādi veicinājis būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(68)

Divas ieinteresētās personas apgalvoja – pretrunā pagaidu regulas 103. apsvērumā izdarītajiem secinājumiem imports no Ķīnas ir negatīvi ietekmējis Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas un tādējādi veicinājis būtisko kaitējumu.

| (69) | Kā minēts pagaidu regulas 102. apsvērumā, absolūtos skaitļos imports no Ķīnas attiecīgajā periodā saglabājās neliels. Turklāt, ņemot vērā antidempinga maksājumus, importa cenas bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares importa cenas un arī Indonēzijas izcelsmes importa cenas. Apgalvojums, ka Ķīnas izcelsmes imports ir veicinājis būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tiek noraidīts, ņemot vērā šā importa apjomu un cenu līmeni. |
| --- | --- |

(69)

Kā minēts pagaidu regulas 102. apsvērumā, absolūtos skaitļos imports no Ķīnas attiecīgajā periodā saglabājās neliels. Turklāt, ņemot vērā antidempinga maksājumus, importa cenas bija augstākas nekā Savienības ražošanas nozares importa cenas un arī Indonēzijas izcelsmes importa cenas. Apgalvojums, ka Ķīnas izcelsmes imports ir veicinājis būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tiek noraidīts, ņemot vērā šā importa apjomu un cenu līmeni.

| (70) | Tādēļ tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 102. un 103. apsvērumā. |
| --- | --- |

(70)

Tādēļ tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 102. un 103. apsvērumā.

2.2.   Imports no citām trešām valstīm

| (71) | Tā kā piezīmes par importu no citām trešām valstīm netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 104. līdz 108. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(71)

Tā kā piezīmes par importu no citām trešām valstīm netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 104. līdz 108. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

2.3.   Savienības patēriņa attīstība

| (72) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums sakrita ar Savienības patēriņa samazinājumu un ka šis patēriņa samazinājums tādējādi bija galvenais Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls. |
| --- | --- |

(72)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums sakrita ar Savienības patēriņa samazinājumu un ka šis patēriņa samazinājums tādējādi bija galvenais Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls.

| (73) | Kā minēts pagaidu regulas 109. apsvērumā, attiecīgajā periodā patēriņa samazinājums bija vien 2 %, kamēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums bija 17 %. Tādēļ patēriņa kritums nevar izskaidrot daudz lielāko pārdošanas apjoma samazinājumu. Turklāt, neraugoties uz patēriņa samazinājumu, imports no Indonēzijas palielinājās. Tāpēc šis apgalvojums būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(73)

Kā minēts pagaidu regulas 109. apsvērumā, attiecīgajā periodā patēriņa samazinājums bija vien 2 %, kamēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums bija 17 %. Tādēļ patēriņa kritums nevar izskaidrot daudz lielāko pārdošanas apjoma samazinājumu. Turklāt, neraugoties uz patēriņa samazinājumu, imports no Indonēzijas palielinājās. Tāpēc šis apgalvojums būtu jānoraida.

| (74) | Citas piezīmes attiecībā uz šo netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 109. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(74)

Citas piezīmes attiecībā uz šo netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 109. apsvērumā izdarītie secinājumi.

2.4.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (75) | Tā kā piezīmes par Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju ietekmi netika saņemtas, tiek apstiprināti 110. līdz 112. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(75)

Tā kā piezīmes par Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju ietekmi netika saņemtas, tiek apstiprināti 110. līdz 112. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

2.5.   Savienības ražošanas nozares iespējamā neefektivitāte

| (76) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas divas personas no jauna apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar Savienības ražošanas nozares ražošanas procesa iespējamo neefektivitāti, tostarp neefektīvu resursu izmantošanu. |
| --- | --- |

(76)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas divas personas no jauna apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar Savienības ražošanas nozares ražošanas procesa iespējamo neefektivitāti, tostarp neefektīvu resursu izmantošanu.

| (77) | Šīs personas apgalvojumu par neefektivitāti tālāk nekonkretizēja. Kā minēts pagaidu regulas 113. apsvērumā, izmeklēšanā netika konstatēta Savienības ražošanas nozares iespējama neefektivitāte, un attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(77)

Šīs personas apgalvojumu par neefektivitāti tālāk nekonkretizēja. Kā minēts pagaidu regulas 113. apsvērumā, izmeklēšanā netika konstatēta Savienības ražošanas nozares iespējama neefektivitāte, un attiecīgie apgalvojumi tika noraidīti.

| (78) | Pēc informācijas izpaušanas kāda ieinteresētā persona atkārtoja savus apgalvojumus par Savienības ražošanas nozares neefektivitāti. Attiecībā uz to šī persona norādīja, ka nav izmeklēta darbības apturēšana tehniskās apkopes dēļ, iepriekš saistīta uzņēmuma iekļaušana, darbaspēka izmaksu pieaugums un gaidāmie lielie ieguldījumi un to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(78)

Pēc informācijas izpaušanas kāda ieinteresētā persona atkārtoja savus apgalvojumus par Savienības ražošanas nozares neefektivitāti. Attiecībā uz to šī persona norādīja, ka nav izmeklēta darbības apturēšana tehniskās apkopes dēļ, iepriekš saistīta uzņēmuma iekļaušana, darbaspēka izmaksu pieaugums un gaidāmie lielie ieguldījumi un to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (79) | Pretēji apgalvotajam Komisija analizēja minētos faktorus, kā norādīts turpmāk 94.–96. apsvērumā (darbības apturēšana tehniskās apkopes dēļ), 89. un 90. apsvērumā (iepriekš saistīta uzņēmuma iekļaušana), 91. (darbaspēka izmaksas), kā arī 82. un 83. apsvērumā (ieguldījumi), taču Savienības ražošanas nozares neefektivitāti nekonstatēja. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(79)

Pretēji apgalvotajam Komisija analizēja minētos faktorus, kā norādīts turpmāk 94.–96. apsvērumā (darbības apturēšana tehniskās apkopes dēļ), 89. un 90. apsvērumā (iepriekš saistīta uzņēmuma iekļaušana), 91. (darbaspēka izmaksas), kā arī 82. un 83. apsvērumā (ieguldījumi), taču Savienības ražošanas nozares neefektivitāti nekonstatēja. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (80) | Citas piezīmes attiecībā uz šo netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 113. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(80)

Citas piezīmes attiecībā uz šo netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 113. apsvērumā izdarītie secinājumi.

2.6.   Finanšu krīze

| (81) | Citas piezīmes attiecībā uz finanšu krīzes ietekmi netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 114. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(81)

Citas piezīmes attiecībā uz finanšu krīzes ietekmi netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 114. apsvērumā izdarītie secinājumi.

2.7.   Ieguldījumi un ES normatīvās drošības prasības

| (82) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka kaitējumu izraisīja Savienības ražošanas nozares veiktie apjomīgie ieguldījumi. Minētā persona norādīja, ka nav svarīgi, vai ieguldījumi bija nepieciešami, jo būtu jāanalizē tikai to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli un jo īpaši to ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(82)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka kaitējumu izraisīja Savienības ražošanas nozares veiktie apjomīgie ieguldījumi. Minētā persona norādīja, ka nav svarīgi, vai ieguldījumi bija nepieciešami, jo būtu jāanalizē tikai to ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli un jo īpaši to ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

| (83) | Persona nepaskaidroja, kā Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi būtu varējuši ietekmēt nozares rentabilitāti. Kā minēts pagaidu regulas 116. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi tika veikti ar jēgpilniem uzņēmējdarbības lēmumiem un tie nebūtu uzskatāmi par nevajadzīgiem. Turklāt ieguldījumu izmaksas laika gaitā tiek amortizētas un tādēļ tās ievērojami neietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tāpēc attiecīgie ieinteresētās personas argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(83)

Persona nepaskaidroja, kā Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi būtu varējuši ietekmēt nozares rentabilitāti. Kā minēts pagaidu regulas 116. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares veiktie ieguldījumi tika veikti ar jēgpilniem uzņēmējdarbības lēmumiem un tie nebūtu uzskatāmi par nevajadzīgiem. Turklāt ieguldījumu izmaksas laika gaitā tiek amortizētas un tādēļ tās ievērojami neietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tāpēc attiecīgie ieinteresētās personas argumenti tika noraidīti.

| (84) | Pēc informācijas izpaušanas šī ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, ka kaitējumu izraisīja normatīvās drošības prasības un apjomīgie ieguldījumi, ko Savienības ražošanas nozare veica, lai šīm prasībām atbilstu. Tāpat atkal tika norādīts – neesot svarīgi, ka šie lēmumi ir bijuši jēgpilni uzņēmējdarbības lēmumi, taču analīzē būtu bijusi jāņem vērā vienīgi to ietekmie uz rentabilitāti. Attiecībā uz to, visbeidzot, tika apgalvots – neesot svarīgi, ka ieguldījumu izmaksas laika gaitā amortizējas. |
| --- | --- |

(84)

Pēc informācijas izpaušanas šī ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, ka kaitējumu izraisīja normatīvās drošības prasības un apjomīgie ieguldījumi, ko Savienības ražošanas nozare veica, lai šīm prasībām atbilstu. Tāpat atkal tika norādīts – neesot svarīgi, ka šie lēmumi ir bijuši jēgpilni uzņēmējdarbības lēmumi, taču analīzē būtu bijusi jāņem vērā vienīgi to ietekmie uz rentabilitāti. Attiecībā uz to, visbeidzot, tika apgalvots – neesot svarīgi, ka ieguldījumu izmaksas laika gaitā amortizējas.

| (85) | Pretēji apgalvotajam novērtējumā tika ņemta vērā veikto ieguldījumu ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Ieguldījumu izmaksu amortizācija ir izmaksu faktors, kas ir svarīgs rentabilitātes noteikšanā un kas tādēļ jāņem vērā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(85)

Pretēji apgalvotajam novērtējumā tika ņemta vērā veikto ieguldījumu ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Ieguldījumu izmaksu amortizācija ir izmaksu faktors, kas ir svarīgs rentabilitātes noteikšanā un kas tādēļ jāņem vērā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (86) | Tā kā netika saņemtas citas piezīmes attiecībā uz ieguldījumu un ES normatīvo drošības prasību ietekmi, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 115. un 116. apsvērumā. |
| --- | --- |

(86)

Tā kā netika saņemtas citas piezīmes attiecībā uz ieguldījumu un ES normatīvo drošības prasību ietekmi, tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 115. un 116. apsvērumā.

2.8.   Izejvielu izmaksas un citas izmaksas

2.8.1.   Ražošanas izmaksas

| (87) | Kāda ieinteresētā persona norādīja, ka rentabilitāte samazinājās sakarā ar paralēlo vispārējo ražošanas izmaksu pieaugumu. Tādēļ kaitējumu ir radījis šis ražošanas izmaksu pieaugums, nevis imports no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(87)

Kāda ieinteresētā persona norādīja, ka rentabilitāte samazinājās sakarā ar paralēlo vispārējo ražošanas izmaksu pieaugumu. Tādēļ kaitējumu ir radījis šis ražošanas izmaksu pieaugums, nevis imports no Indonēzijas.

| (88) | Kā minēts pagaidu regulas 100. apsvērumā, ražošanas izmaksu pieaugums nevarēja atspoguļoties pārdošanas cenās sakarā ar cenu spiedienu, ko izraisīja MNG imports no Indonēzijas. Tādējādi rentabilitāte samazinājās galvenokārt importa par dempinga cenām dēļ, un šis arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(88)

Kā minēts pagaidu regulas 100. apsvērumā, ražošanas izmaksu pieaugums nevarēja atspoguļoties pārdošanas cenās sakarā ar cenu spiedienu, ko izraisīja MNG imports no Indonēzijas. Tādējādi rentabilitāte samazinājās galvenokārt importa par dempinga cenām dēļ, un šis arguments būtu jānoraida.

2.8.2.   Iepriekš saistīta uzņēmuma iekļaušana

| (89) | Tā pati ieinteresētā persona norādīja, ka tika nepietiekami analizēta iepriekš saistīta uzņēmuma integrēšanas ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Minētā persona apgalvoja, ka šī integrēšana ir negatīvi ietekmējusi rentabilitāti un tādējādi ir izraisījusi kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(89)

Tā pati ieinteresētā persona norādīja, ka tika nepietiekami analizēta iepriekš saistīta uzņēmuma integrēšanas ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Minētā persona apgalvoja, ka šī integrēšana ir negatīvi ietekmējusi rentabilitāti un tādējādi ir izraisījusi kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (90) | Komisija veica turpmāku izmeklēšanu par iepriekš saistīta uzņēmuma integrēšanas ietekmi uz attiecīgajiem kaitējuma rādītājiem, proti, ražošanas izmaksām, nodarbinātību, ieguldījumiem un rentabilitāti. Jānorāda, ka attiecīgais saistītais uzņēmums bija iesaistīts vienīgi attiecīgā ražojuma pārdošanā. Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare 2011./2012. finanšu gadā, kad šī integrācija notika, bija rentabla. Nākamajā finanšu gadā (2012./2013.) rentabilitātes rādītāji kļuva negatīvi. Tas sakrita ar importa apjoma pieaugumu no Indonēzijas, kas minētajā gadā divkāršojās. Tādējādi analīze neapstiprināja, ka iepriekš saistītā uzņēmuma integrācija būtu ievērojami negatīvi ietekmējusi rentabilitāti, un tādēļ attiecīgie apgalvojumi būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(90)

Komisija veica turpmāku izmeklēšanu par iepriekš saistīta uzņēmuma integrēšanas ietekmi uz attiecīgajiem kaitējuma rādītājiem, proti, ražošanas izmaksām, nodarbinātību, ieguldījumiem un rentabilitāti. Jānorāda, ka attiecīgais saistītais uzņēmums bija iesaistīts vienīgi attiecīgā ražojuma pārdošanā. Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare 2011./2012. finanšu gadā, kad šī integrācija notika, bija rentabla. Nākamajā finanšu gadā (2012./2013.) rentabilitātes rādītāji kļuva negatīvi. Tas sakrita ar importa apjoma pieaugumu no Indonēzijas, kas minētajā gadā divkāršojās. Tādējādi analīze neapstiprināja, ka iepriekš saistītā uzņēmuma integrācija būtu ievērojami negatīvi ietekmējusi rentabilitāti, un tādēļ attiecīgie apgalvojumi būtu jānoraida.

2.8.3.   Darbaspēka izmaksas

| (91) | Vairākas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir izraisījis darbaspēka izmaksu pieaugums. Lai gan attiecīgajā periodā kopējo izmaksu pieaugums bija saistīts arī ar darbaspēka izmaksu pieaugumu, izmeklēšana apliecināja, ka darbaspēka izmaksu pieauguma ietekme uz kopējo ražošanas izmaksu pieaugumu nebija ievērojama (precīzu skaitli nevar norādīt konfidencialitātes iemeslu dēļ). Tādējādi nevar uzskatīt, ka darbaspēka izmaksu pieaugums būtu izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un attiecīgie apgalvojumi būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(91)

Vairākas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir izraisījis darbaspēka izmaksu pieaugums. Lai gan attiecīgajā periodā kopējo izmaksu pieaugums bija saistīts arī ar darbaspēka izmaksu pieaugumu, izmeklēšana apliecināja, ka darbaspēka izmaksu pieauguma ietekme uz kopējo ražošanas izmaksu pieaugumu nebija ievērojama (precīzu skaitli nevar norādīt konfidencialitātes iemeslu dēļ). Tādējādi nevar uzskatīt, ka darbaspēka izmaksu pieaugums būtu izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un attiecīgie apgalvojumi būtu jānoraida.

| (92) | Pēc informācijas izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka darbaspēka izmaksas nebūtu jāvērtē atsevišķi, bet būtu jāņem vērā dažādo izmaksu elementu pieauguma ietekme kopumā. |
| --- | --- |

(92)

Pēc informācijas izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka darbaspēka izmaksas nebūtu jāvērtē atsevišķi, bet būtu jāņem vērā dažādo izmaksu elementu pieauguma ietekme kopumā.

| (93) | Kā norādīts 87. un 88. apsvērumā, Komisija vērtēja ražošanas izmaksu pieaugumu kopumā, tādēļ šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(93)

Kā norādīts 87. un 88. apsvērumā, Komisija vērtēja ražošanas izmaksu pieaugumu kopumā, tādēļ šis arguments tiek noraidīts.

2.8.4.   Darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai

| (94) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās ir saistāma ar Savienības ražošanas nozares darbības apturēšanu tehniskās apkopes veikšanai, kas savukārt izraisīja pārdošanas apjoma samazinājumu. Tādēļ Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās nebūtu saistāma ar importu no Indonēzijas. |
| --- | --- |

(94)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās ir saistāma ar Savienības ražošanas nozares darbības apturēšanu tehniskās apkopes veikšanai, kas savukārt izraisīja pārdošanas apjoma samazinājumu. Tādēļ Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās nebūtu saistāma ar importu no Indonēzijas.

| (95) | Izmeklēšana apliecināja, ka ražošanas apjoma samazināšanās no 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam patiešām sakrita ar ilgstošu ražošanas apturēšanu tehniskās apkopes veikšanai, tomēr tā tika veikta vienīgi ar nolūku samazināt lielo krājumu apjomu, kuru bija radījis pārdošanas apjoma samazinājums attiecīgā perioda iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

(95)

Izmeklēšana apliecināja, ka ražošanas apjoma samazināšanās no 2012./2013. finanšu gada līdz izmeklēšanas periodam patiešām sakrita ar ilgstošu ražošanas apturēšanu tehniskās apkopes veikšanai, tomēr tā tika veikta vienīgi ar nolūku samazināt lielo krājumu apjomu, kuru bija radījis pārdošanas apjoma samazinājums attiecīgā perioda iepriekšējos gados.

| (96) | Tādējādi ražošanas un pārdošanas apjoma kritums bija sekas MNG importam par dempinga cenām no Indonēzijas un šis arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(96)

Tādējādi ražošanas un pārdošanas apjoma kritums bija sekas MNG importam par dempinga cenām no Indonēzijas un šis arguments būtu jānoraida.

| (97) | Pēc informācijas izpaušanas kāda cita ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, ka kaitējumu izraisīja darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai un ka nav svarīgi, vai šī darbības apturēšana ir bijusi vajadzīga. Minētā persona apgalvoja, ka būtu bijusi jāņem vērā vienīgi šīs darbības apturēšanas ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(97)

Pēc informācijas izpaušanas kāda cita ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, ka kaitējumu izraisīja darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai un ka nav svarīgi, vai šī darbības apturēšana ir bijusi vajadzīga. Minētā persona apgalvoja, ka būtu bijusi jāņem vērā vienīgi šīs darbības apturēšanas ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

| (98) | Kā norādīts 95. un 96. apsvērumā, darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai notika sakarā ar pārdošanas apjoma samazināšanos, kas savukārt notika sakarā ar importa palielināšanos par dempinga cenām no Indonēzijas. Tādējādi imports no Indonēzijas ir izraisījis darbības apturēšanu tehniskās apkopes veikšanai, un šo darbības apturēšanu tāpēc nevar ne vērtēt atsevišķi, ne arī uzskatīt par faktoru, kas pārtrauktu cēloņsakarību starp minēto importu un nodarīto kaitējumu. Tādēļ šis ieinteresētās personas apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(98)

Kā norādīts 95. un 96. apsvērumā, darbības apturēšana tehniskās apkopes veikšanai notika sakarā ar pārdošanas apjoma samazināšanos, kas savukārt notika sakarā ar importa palielināšanos par dempinga cenām no Indonēzijas. Tādējādi imports no Indonēzijas ir izraisījis darbības apturēšanu tehniskās apkopes veikšanai, un šo darbības apturēšanu tāpēc nevar ne vērtēt atsevišķi, ne arī uzskatīt par faktoru, kas pārtrauktu cēloņsakarību starp minēto importu un nodarīto kaitējumu. Tādēļ šis ieinteresētās personas apgalvojums tika noraidīts.

2.8.5.   Indonēzijas rūpijas devalvācija

| (99) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka Indonēzijas rūpijas devalvācija laikā no 2012. gada janvāra līdz 2014. gada janvārim deva ražotājiem eksportētājiem salīdzinošas priekšrocības, kas nav saistītas ar to cenu noteikšanas lēmumiem. Šī persona apgalvoja, ka būtu jāizmeklē šā faktora ietekme. |
| --- | --- |

(99)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona norādīja, ka Indonēzijas rūpijas devalvācija laikā no 2012. gada janvāra līdz 2014. gada janvārim deva ražotājiem eksportētājiem salīdzinošas priekšrocības, kas nav saistītas ar to cenu noteikšanas lēmumiem. Šī persona apgalvoja, ka būtu jāizmeklē šā faktora ietekme.

| (100) | Attiecībā uz to tiek atgādināts, ka importa par dempinga cenām iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozares cenām tiek izmeklēta, nosakot galvenokārt tādus faktorus kā pārdošana par zemāku cenu, cenu samazināšanās un cenu pieauguma apturēšana. Šai nolūkā tiek salīdzinātas eksporta dempinga cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, un reizēm, lai iegūtu salīdzināmus datus, var rasties nepieciešamība konvertēt kaitējuma aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas citā valūtā. Tādējādi valūtu maiņas kursu izmantošana šajā sakarā tikai nodrošina iespēju noteikt salīdzināmas cenu atšķirības. Tādējādi ir acīmredzami, ka valūtas maiņas kurss nav uzskatāms par faktoru, kas būtu nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo tas nav nodalāms no paša importa. Tāpēc arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz to tiek atgādināts, ka importa par dempinga cenām iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozares cenām tiek izmeklēta, nosakot galvenokārt tādus faktorus kā pārdošana par zemāku cenu, cenu samazināšanās un cenu pieauguma apturēšana. Šai nolūkā tiek salīdzinātas eksporta dempinga cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, un reizēm, lai iegūtu salīdzināmus datus, var rasties nepieciešamība konvertēt kaitējuma aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas citā valūtā. Tādējādi valūtu maiņas kursu izmantošana šajā sakarā tikai nodrošina iespēju noteikt salīdzināmas cenu atšķirības. Tādējādi ir acīmredzami, ka valūtas maiņas kurss nav uzskatāms par faktoru, kas būtu nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo tas nav nodalāms no paša importa. Tāpēc arguments būtu jānoraida.

2.8.6.   Secinājumi

| (101) | Tā kā citas piezīmes par izejvielu izmaksu un citu izmaksu ietekmi netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 117. līdz 120. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(101)

Tā kā citas piezīmes par izejvielu izmaksu un citu izmaksu ietekmi netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 117. līdz 120. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (102) | Tā kā citas piezīmes par cēloņsakarību netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 121. līdz 125. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(102)

Tā kā citas piezīmes par cēloņsakarību netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 121. līdz 125. apsvērumā izdarītie secinājumi.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (103) | Piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 127.–129. apsvērums. |
| --- | --- |

(103)

Piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 127.–129. apsvērums.

2.   Importētāju/tirgotāju intereses

| (104) | Piezīmes par nesaistītu importētāju un tirgotāju interesēm netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 130.–132. apsvērums. |
| --- | --- |

(104)

Piezīmes par nesaistītu importētāju un tirgotāju interesēm netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 130.–132. apsvērums.

3.   Lietotāju intereses

| (105) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāds lietotājs no jauna nāca klajā ar apgalvojumu, kurš jau aprakstīts pagaidu regulas 140. apsvērumā, proti – sagaidāms, ka MNG patēriņš Savienībā ievērojami palielināsies, jo īpaši sakarā ar fosfātu un citu fosfora savienojumu aizliegumu ES, kurus aizstāšot nepārtikas nozarē izmantotais MNG. Tāpat šis lietotājs norādīja, ka Savienības ražošanas nozarei nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu palielinātu pieprasījumu Savienības tirgū. Šis lietotājs arī apgalvoja, ka patēriņa pieaugums dotu labumu Savienības ražošanas nozarei, kura varētu palielināt savu pārdošanas apjomu. Tas pats lietotājs arī atkārtoja apgalvojumu, ka nebūs pietiekami daudz alternatīvu piegādes avotu, sevišķi tādēļ, ka ražotāji citās trešās valstīs ietilpst tajā pašā uzņēmumu grupā, kur Savienības ražošanas nozare, un tādēļ neapgādā Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(105)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāds lietotājs no jauna nāca klajā ar apgalvojumu, kurš jau aprakstīts pagaidu regulas 140. apsvērumā, proti – sagaidāms, ka MNG patēriņš Savienībā ievērojami palielināsies, jo īpaši sakarā ar fosfātu un citu fosfora savienojumu aizliegumu ES, kurus aizstāšot nepārtikas nozarē izmantotais MNG. Tāpat šis lietotājs norādīja, ka Savienības ražošanas nozarei nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu palielinātu pieprasījumu Savienības tirgū. Šis lietotājs arī apgalvoja, ka patēriņa pieaugums dotu labumu Savienības ražošanas nozarei, kura varētu palielināt savu pārdošanas apjomu. Tas pats lietotājs arī atkārtoja apgalvojumu, ka nebūs pietiekami daudz alternatīvu piegādes avotu, sevišķi tādēļ, ka ražotāji citās trešās valstīs ietilpst tajā pašā uzņēmumu grupā, kur Savienības ražošanas nozare, un tādēļ neapgādā Savienības tirgu.

| (106) | Kā norādīts pagaidu regulas 141. apsvērumā, ir grūti paredzēt, kā jaunais Savienības regulējums attiecībā uz fosfātu un fosfora savienojumu aizliegumu ietekmēs Savienības ražošanas nozari. Ieinteresētā persona nesniedza informāciju vai pierādījumus par to, vai un kādā mērā tas palielinās pieprasījumu pēc MNG Savienībā. |
| --- | --- |

(106)

Kā norādīts pagaidu regulas 141. apsvērumā, ir grūti paredzēt, kā jaunais Savienības regulējums attiecībā uz fosfātu un fosfora savienojumu aizliegumu ietekmēs Savienības ražošanas nozari. Ieinteresētā persona nesniedza informāciju vai pierādījumus par to, vai un kādā mērā tas palielinās pieprasījumu pēc MNG Savienībā.

| (107) | Izmeklēšana apliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir neizmantota jauda un ka tā spētu palielināt ražošanas apjomu un vismaz daļēji apmierināt lielāku pieprasījumu Savienības tirgū. Kopējā Savienības ražošanas jauda izmeklēšanas periodā pārsniedza kopējo patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(107)

Izmeklēšana apliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir neizmantota jauda un ka tā spētu palielināt ražošanas apjomu un vismaz daļēji apmierināt lielāku pieprasījumu Savienības tirgū. Kopējā Savienības ražošanas jauda izmeklēšanas periodā pārsniedza kopējo patēriņu Savienībā.

| (108) | Attiecībā uz alternatīviem piegādes avotiem, kā jau minēts pagaidu regulas 147. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka MNG tiek ražots vairākās trešās valstīs. Attiecīgā perioda sākumā, proti, 2010./2011. finanšu gadā, importa no citām trešām valstīm (piemēram, Brazīlijas, Vjetnamas un Korejas) tirgus daļa bija ievērojama un tā samazinājās tikai tad, kad pieauga imports par zemām cenām no Indonēzijas. Tāpat izmeklēšanā atklājās, ka vairākās trešās valstīs ir piegādātāji, kas neietilpst tajā pašā uzņēmumu grupā, kur Savienības ražošanas nozare. Imports no citām trešām valstīm varētu atsākties, ja tiktu atjaunoti līdzvērtīgi konkurences nosacījumi Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(108)

Attiecībā uz alternatīviem piegādes avotiem, kā jau minēts pagaidu regulas 147. apsvērumā, izmeklēšanā atklājās, ka MNG tiek ražots vairākās trešās valstīs. Attiecīgā perioda sākumā, proti, 2010./2011. finanšu gadā, importa no citām trešām valstīm (piemēram, Brazīlijas, Vjetnamas un Korejas) tirgus daļa bija ievērojama un tā samazinājās tikai tad, kad pieauga imports par zemām cenām no Indonēzijas. Tāpat izmeklēšanā atklājās, ka vairākās trešās valstīs ir piegādātāji, kas neietilpst tajā pašā uzņēmumu grupā, kur Savienības ražošanas nozare. Imports no citām trešām valstīm varētu atsākties, ja tiktu atjaunoti līdzvērtīgi konkurences nosacījumi Savienības tirgū.

| (109) | Tāpēc attiecīgie argumenti būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(109)

Tāpēc attiecīgie argumenti būtu jānoraida.

| (110) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas tā pati ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā ievērojami palielināsies sakarā ar gaidāmo fosfātu aizliegumu un ka Savienības ražošanas nozare nespēs apmierināt šo pieaugošo Savienības pieprasījumu. Tomēr šī persona nesniedza nekādu jaunu informāciju vai konkrētus pierādījumus, tādēļ apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(110)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas tā pati ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, ka pieprasījums pēc MNG Savienībā ievērojami palielināsies sakarā ar gaidāmo fosfātu aizliegumu un ka Savienības ražošanas nozare nespēs apmierināt šo pieaugošo Savienības pieprasījumu. Tomēr šī persona nesniedza nekādu jaunu informāciju vai konkrētus pierādījumus, tādēļ apgalvojums tika noraidīts.

| (111) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas tā pati ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā MNG izmaksu procentuālo daudzumu mazgāšanas līdzekļu kopējās izmaksās. Tomēr šī ieinteresētā persona nesniedza nekādus jaunus elementus, kas būtu pretrunā pagaidu regulas 138. un 139. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem, saskaņā ar kuriem pasākumu iespējamā ietekme uz šo uzņēmumu būs neliela. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(111)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas tā pati ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā MNG izmaksu procentuālo daudzumu mazgāšanas līdzekļu kopējās izmaksās. Tomēr šī ieinteresētā persona nesniedza nekādus jaunus elementus, kas būtu pretrunā pagaidu regulas 138. un 139. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem, saskaņā ar kuriem pasākumu iespējamā ietekme uz šo uzņēmumu būs neliela. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

| (112) | Visbeidzot, tā pati ieinteresētā persona norādīja, ka nav ņemtas vērā nepārtikas nozares un nepārtikas produktu lietotāju papildu izmaksas. Tomēr tā nesniedza nekādu jaunu informāciju vai konkrētus pierādījumus, tādēļ apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(112)

Visbeidzot, tā pati ieinteresētā persona norādīja, ka nav ņemtas vērā nepārtikas nozares un nepārtikas produktu lietotāju papildu izmaksas. Tomēr tā nesniedza nekādu jaunu informāciju vai konkrētus pierādījumus, tādēļ apgalvojums tika noraidīts.

| (113) | Vēl kāds lietotājs norādīja, ka pret Indonēziju un Ķīnu noteikto pasākumu ietekme uz lietotājiem būtu jāskata kopā. |
| --- | --- |

(113)

Vēl kāds lietotājs norādīja, ka pret Indonēziju un Ķīnu noteikto pasākumu ietekme uz lietotājiem būtu jāskata kopā.

| (114) | Abu pasākumu ietekme uz lietotājiem tika analizēta pagaidu regulas 147. apsvērumā jo īpaši saistībā ar alternatīvu piegādes avotu pieejamību. Kā norādīts 108. apsvērumā, minētā analīze liecināja, ka virknei trešo valstu ir potenciāls eksportēt MNG uz Savienību. Šīs trešās valstis arī ir darbojušās Savienības tirgū, pirms tajā lielos daudzumos ienāca imports no Indonēzijas par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(114)

Abu pasākumu ietekme uz lietotājiem tika analizēta pagaidu regulas 147. apsvērumā jo īpaši saistībā ar alternatīvu piegādes avotu pieejamību. Kā norādīts 108. apsvērumā, minētā analīze liecināja, ka virknei trešo valstu ir potenciāls eksportēt MNG uz Savienību. Šīs trešās valstis arī ir darbojušās Savienības tirgū, pirms tajā lielos daudzumos ienāca imports no Indonēzijas par dempinga cenām.

| (115) | Tika apgalvots, ka lietotāji nevar pārcelt ar antidempinga maksājumu radušās papildu izmaksas uz galapatērētājiem, jo Savienības gatavo pārtikas produktu tirgū valda liela konkurence. |
| --- | --- |

(115)

Tika apgalvots, ka lietotāji nevar pārcelt ar antidempinga maksājumu radušās papildu izmaksas uz galapatērētājiem, jo Savienības gatavo pārtikas produktu tirgū valda liela konkurence.

| (116) | Kā minēts pagaidu regulas 135.–137. apsvērumā, dzērienu un pārtikas nozarē kopējās to produktu izmaksās, kuri satur MNG un kurus ražo uzņēmumi, kas sadarbojās, MNG izmaksu daļa ir tikai apmēram 5 %. Tika konstatēts, ka šie uzņēmumi ir rentabli. Ieinteresētā persona nesniedza nekādu informāciju, kas būtu pretrunā šim konstatējumam. Tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 136. apsvērumā izdarītie secinājumi, ka pasākumu ietekme uz šiem uzņēmumiem būtu ierobežota un attiecīgais apgalvojums būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(116)

Kā minēts pagaidu regulas 135.–137. apsvērumā, dzērienu un pārtikas nozarē kopējās to produktu izmaksās, kuri satur MNG un kurus ražo uzņēmumi, kas sadarbojās, MNG izmaksu daļa ir tikai apmēram 5 %. Tika konstatēts, ka šie uzņēmumi ir rentabli. Ieinteresētā persona nesniedza nekādu informāciju, kas būtu pretrunā šim konstatējumam. Tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 136. apsvērumā izdarītie secinājumi, ka pasākumu ietekme uz šiem uzņēmumiem būtu ierobežota un attiecīgais apgalvojums būtu jānoraida.

4.   Izejvielu piegādātāju intereses

| (117) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas divi piegādātāji apstrīdēja pagaidu regulas 143. apsvērumā izklāstīto secinājumu, norādot, ka Savienības ražošanas nozares izzušana ievērojami ietekmētu to darījumdarbību. Šie piegādātāji apgalvoja – tas, ka Savienības ražošanas nozare, iespējams, vairs neražotu MNG, ļoti negatīvi ietekmētu to darījumdarbību kopumā, jo cukura ražotnes neizbēgami saražo zināmu daudzumu cukura sīrupa un melases, kā galvenais pircējs ir Savienības ražošanas nozare. Ja cukurs šādā veidā paliktu nepārdots, tas ietekmētu attiecīgās ražotnes kopējo efektivitāti. |
| --- | --- |

(117)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas divi piegādātāji apstrīdēja pagaidu regulas 143. apsvērumā izklāstīto secinājumu, norādot, ka Savienības ražošanas nozares izzušana ievērojami ietekmētu to darījumdarbību. Šie piegādātāji apgalvoja – tas, ka Savienības ražošanas nozare, iespējams, vairs neražotu MNG, ļoti negatīvi ietekmētu to darījumdarbību kopumā, jo cukura ražotnes neizbēgami saražo zināmu daudzumu cukura sīrupa un melases, kā galvenais pircējs ir Savienības ražošanas nozare. Ja cukurs šādā veidā paliktu nepārdots, tas ietekmētu attiecīgās ražotnes kopējo efektivitāti.

| (118) | Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti, tāpēc tos nevarēja ņemt vērā. |
| --- | --- |

(118)

Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti, tāpēc tos nevarēja ņemt vērā.

5.   Citi argumenti

| (119) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona no jauna nāca klajā ar apgalvojumiem par Savienības ražošanas nozares dominējošo stāvokli, norādot – ar pasākumu noteikšanu MNG Savienības ražošanas nozarei būtu salīdzinošas priekšrocības Savienības tirgū. Tomēr šo apgalvojumu pamatojumam netika sniegti nekādi jauni pierādījumi. Tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 145. apsvērumā izdarītie secinājumi un attiecīgais apgalvojums būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(119)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona no jauna nāca klajā ar apgalvojumiem par Savienības ražošanas nozares dominējošo stāvokli, norādot – ar pasākumu noteikšanu MNG Savienības ražošanas nozarei būtu salīdzinošas priekšrocības Savienības tirgū. Tomēr šo apgalvojumu pamatojumam netika sniegti nekādi jauni pierādījumi. Tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 145. apsvērumā izdarītie secinājumi un attiecīgais apgalvojums būtu jānoraida.

6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (120) | Tā kā citas piezīmes par Savienības interesēm netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 126. līdz 148. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(120)

Tā kā citas piezīmes par Savienības interesēm netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 126. līdz 148. apsvērumā izdarītie secinājumi.

G.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (121) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona apstrīdēja mērķa peļņu, kas tika izmantota kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, kā norādīts pagaidu regulas 151. apsvērumā. Šī persona norādīja, ka peļņas procents 3–5 % apmērā pirms nodokļiem būtu saprātīgs un ar tirgu saistīts peļņas līmenis, ņemot vērā divās Āzijas valstīs strādājošu MNG ražotāju gūto neto peļņas procentu pirms nodokļiem 2013. gadā. |
| --- | --- |

(121)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas kāda ieinteresētā persona apstrīdēja mērķa peļņu, kas tika izmantota kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, kā norādīts pagaidu regulas 151. apsvērumā. Šī persona norādīja, ka peļņas procents 3–5 % apmērā pirms nodokļiem būtu saprātīgs un ar tirgu saistīts peļņas līmenis, ņemot vērā divās Āzijas valstīs strādājošu MNG ražotāju gūto neto peļņas procentu pirms nodokļiem 2013. gadā.

| (122) | Peļņas procents, kas tika izmantots kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, atbilst tam peļņas procentam, kuru Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti sagaidīt normālos konkurences apstākļos. Kā minēts pagaidu regulas 151. apsvērumā, Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām sekas iestājās vien attiecīgā perioda trešajā gadā. Tādēļ tika uzskatīts par pamatotu peļņas procentu noteikt, pamatojoties uz pirmajiem diviem attiecīgā perioda gadiem. |
| --- | --- |

(122)

Peļņas procents, kas tika izmantots kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai, atbilst tam peļņas procentam, kuru Savienības ražošanas nozare varētu pamatoti sagaidīt normālos konkurences apstākļos. Kā minēts pagaidu regulas 151. apsvērumā, Indonēzijas izcelsmes importa par dempinga cenām sekas iestājās vien attiecīgā perioda trešajā gadā. Tādēļ tika uzskatīts par pamatotu peļņas procentu noteikt, pamatojoties uz pirmajiem diviem attiecīgā perioda gadiem.

| (123) | Tā kā citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 150. līdz 152. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(123)

Tā kā citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 150. līdz 152. apsvērumā izdarītie secinājumi.

2.   Galīgie pasākumi

| (124) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi dempinga starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā pēc informācijas pagaidu izpaušanas viena ražotāja eksportētāja individuālā maksājuma likme ir pārskatīta, jo, nosakot tā eksporta cenu, tika izslēgti daži darījumi. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi dempinga starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā pēc informācijas pagaidu izpaušanas viena ražotāja eksportētāja individuālā maksājuma likme ir pārskatīta, jo, nosakot tā eksporta cenu, tika izslēgti daži darījumi.

| (125) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteikta šāda maksājumu likme:









  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība
  (%) | Kaitējuma starpība
  (%) | Galīgais antidempinga maksājums
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonēzija | PT. Cheil Jedang, Indonēzija | 7,2 | [24,9–40,2] | 7,2 |
| Indonēzija | PT. Miwon, Indonēzija | 13,3 | [27,9–43,6] | 13,3 |
| Indonēzija | Visi pārējie uzņēmumi | 28,4 | [31,4–47,0] | 28,4 |

(125)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek noteikta šāda maksājumu likme:

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

(%)

Kaitējuma starpība

(%)

Galīgais antidempinga maksājums

(%)

Indonēzija

PT. Cheil Jedang, Indonēzija

7,2

[24,9–40,2]

7,2

Indonēzija

PT. Miwon, Indonēzija

13,3

[27,9–43,6]

13,3

Indonēzija

Visi pārējie uzņēmumi

28,4

[31,4–47,0]

28,4

| (126) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas konkrēti minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti ar tā nosaukumu un adresi neminēts uzņēmums, tostarp struktūras, kas ir saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tām nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(126)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas konkrēti minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti ar tā nosaukumu un adresi neminēts uzņēmums, tostarp struktūras, kas ir saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tām nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (127) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (4). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(127)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (4). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (128) | Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs rēķins. Rēķinam ir jāatbilst pielikumā minētajām prasībām. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, attiecina antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(128)

Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, dalībvalstu muitas dienestiem jāuzrāda derīgs rēķins. Rēķinam ir jāatbilst pielikumā minētajām prasībām. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, attiecina antidempinga maksājumu, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (129) | Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājumu visiem pārējiem uzņēmumiem piemēros ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(129)

Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājumu visiem pārējiem uzņēmumiem piemēros ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (130) | Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu.

| (131) | Atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam izveidotā komiteja atzinumu nesniedza, |
| --- | --- |

(131)

Atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam izveidotā komiteja atzinumu nesniedza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tāda mononātrija glutamāta importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2922 42 00 (Taric kods 2922420010) un kā izcelsme ir Indonēzijā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas tam ražojumam, kas aprakstīts 1. punktā un ko ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang, Indonēzija | 7,2 | B961 |
| PT. Miwon, Indonēzija | 13,3 | B962 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 28,4 | B999 |

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums (%)

Taric papildu kods

PT. Cheil Jedang, Indonēzija

7,2

B961

PT. Miwon, Indonēzija

13,3

B962

Visi pārējie uzņēmumi

28,4

B999

3.   Individuālās antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas 2. punktā minētajiem uzņēmumiem, piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Īstenošanas regulai (ES) Nr. 904/2014.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 20. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 904/2014, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indonēzijas izcelsmes mononātrija glutamāta importam (OV L 246, 21.8.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2010. gada 15. novembra Regula (ES) Nr. 1036/2010, ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam (OV L 298, 16.11.2010., 27. lpp.).

3

(4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

4

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

---

PIELIKUMS

Regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt iekļautam rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam apliecinājumam šādā formā:

| — | rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats, |
| --- | --- |

—

rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats,

| — | šāds apliecinājums:

  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais mononātrija glutamāta apjoms [apjoms], kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā [uzņēmuma nosaukums un adrese], [Taric papildu kods], Indonēzijā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” |
| --- | --- |

—

šāds apliecinājums:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais mononātrija glutamāta apjoms [apjoms], kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā [uzņēmuma nosaukums un adrese], [Taric papildu kods], Indonēzijā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”

[Datums un paraksts]

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/70

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/85

(2015. gada 21. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 21. janvāris

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 285,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 126,0 |
| TR | 157,8 |
| ZZ | 182,3 |
| 0707 00 05 | JO | 241,9 |
| MA | 66,8 |
| TR | 179,2 |
| ZZ | 162,6 |
| 0709 91 00 | EG | 119,3 |
| ZZ | 119,3 |
| 0709 93 10 | MA | 235,4 |
| TR | 179,6 |
| ZZ | 207,5 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| MA | 67,7 |
| TN | 52,0 |
| TR | 64,8 |
| ZA | 97,5 |
| ZZ | 66,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,6 |
| MA | 88,9 |
| ZZ | 115,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 115,2 |
| JM | 118,0 |
| KR | 153,2 |
| MA | 143,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| ZZ | 65,2 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 87,7 |
| MK | 24,4 |
| US | 185,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| CN | 92,1 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 165,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

285,0

IL

160,5

MA

126,0

TR

157,8

ZZ

182,3

0707 00 05

JO

241,9

MA

66,8

TR

179,2

ZZ

162,6

0709 91 00

EG

119,3

ZZ

119,3

0709 93 10

MA

235,4

TR

179,6

ZZ

207,5

0805 10 20

EG

50,2

MA

67,7

TN

52,0

TR

64,8

ZA

97,5

ZZ

66,4

0805 20 10

IL

141,6

MA

88,9

ZZ

115,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

115,2

JM

118,0

KR

153,2

MA

143,8

TR

114,1

ZZ

128,9

0805 50 10

TR

65,2

ZZ

65,2

0808 10 80

BR

65,4

CL

87,7

MK

24,4

US

185,5

ZZ

90,8

0808 30 90

CL

265,9

CN

92,1

US

138,7

ZZ

165,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/73

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/86

(2015. gada 21. janvāris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2015. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegtajos importa licenču pieteikumos un importēšanas tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas Brazīlijas, Taizemes un citu trešo valstu izcelsmes mājputnu gaļas importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas Brazīlijas, Taizemes un citu trešo valstu izcelsmes mājputnu gaļas importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2015. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2015. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Daudzumi, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri no 2015. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 3. punktu kopā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri no 2015. gada 1. līdz 7. janvārim iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 3. punktu kopā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktu.

| (4) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Daudzumiem, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikuma A daļā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumiem, kas norādīti importēšanas tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikuma B daļā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 4. jūnija Regula (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību (OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

A DAĻA

| Grupas numurs | Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,401561 |
| 2 | 09.4212 | 0,975198 |
| 4A | 09.4214 | — |
| 09.4251 | 0,954412 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,449999 |
| 09.4260 | 0,997014 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Grupas numurs

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(%)

1

09.4211

0,401561

2

09.4212

0,975198

4A

09.4214

—

09.4251

0,954412

09.4252

—

6A

09.4216

0,449999

09.4260

0,997014

7

09.4217

—

8

09.4218

—

B DAĻA

| Grupas numurs | Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,661893 |
| 09.4254 | — |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Grupas numurs

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(%)

5A

09.4215

0,661893

09.4254

—

09.4255

—

09.4256

—

---

LĒMUMI

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/75

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/87

(2015. gada 21. janvāris),

ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu,

pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 30. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas un daļējas starpposma pārskatīšanas procedūru sākšanu (“pārskatīšanas”) attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes citronskābes importam Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 30. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas un daļējas starpposma pārskatīšanas procedūru sākšanu (“pārskatīšanas”) attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes citronskābes importam Savienībā.

| (2) | Pārskatīšanu galīgie konstatējumi un secinājumi ir izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/82 (3), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, un pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes citronskābes importam. |
| --- | --- |

(2)

Pārskatīšanu galīgie konstatējumi un secinājumi ir izklāstīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/82 (3), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, un pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes citronskābes importam.

| (3) | Tiek norādīts, ka spēkā ir pasākumi (4) saistību veidā, kuras uzņēmušies pieci ražotāji eksportētāji, ieskaitot ražotāju eksportētāju grupu, un kuras pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 2008/899/EK (5) (“spēkā esošie pasākumi”). |
| --- | --- |

(3)

Tiek norādīts, ka spēkā ir pasākumi (4) saistību veidā, kuras uzņēmušies pieci ražotāji eksportētāji, ieskaitot ražotāju eksportētāju grupu, un kuras pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 2008/899/EK (5) (“spēkā esošie pasākumi”).

2.   SAISTĪBAS

| (4) | Pirms galīgo antidempinga pasākumu pieņemšanas tie paši pieci Ķīnas Tautas Republikas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un ir uzņēmušies 3. apsvērumā minētās pašlaik spēkā esošās saistības, proti, COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (iepriekš Yixing-Union Biochemical), RZBC grupa, TTCA un Weifang Ensign Industry, saskaņā ar antidempings pamatregulas 8. pantu piedāvāja jaunas saistības, kas aizstātu pašlaik spēkā esošās. |
| --- | --- |

(4)

Pirms galīgo antidempinga pasākumu pieņemšanas tie paši pieci Ķīnas Tautas Republikas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un ir uzņēmušies 3. apsvērumā minētās pašlaik spēkā esošās saistības, proti, COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (iepriekš Yixing-Union Biochemical), RZBC grupa, TTCA un Weifang Ensign Industry, saskaņā ar antidempings pamatregulas 8. pantu piedāvāja jaunas saistības, kas aizstātu pašlaik spēkā esošās.

| (5) | Tāpat kā pašlaik spēkā esošajās saistībās, ražotāji eksportētāji pārskatīto saistību piedāvājumos ierosina pārdot citronskābi par cenu, kas novērstu pārskatīto dempinga kaitīgo ietekmi, vai par augstāku cenu. |
| --- | --- |

(5)

Tāpat kā pašlaik spēkā esošajās saistībās, ražotāji eksportētāji pārskatīto saistību piedāvājumos ierosina pārdot citronskābi par cenu, kas novērstu pārskatīto dempinga kaitīgo ietekmi, vai par augstāku cenu.

| (6) | Turklāt piedāvājumos paredzēta minimālo importa cenu indeksācija, ņemot vērā, ka citronskābes cenas pirms izmeklēšanas perioda, tā laikā un pēc tam bija ļoti atšķirīgas. Indeksāciju veic saskaņā ar publiskajām graudu cenām Eiropas Savienībā – tie ir galvenā izejviela, ko parasti lieto citronskābes ražošanā. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt piedāvājumos paredzēta minimālo importa cenu indeksācija, ņemot vērā, ka citronskābes cenas pirms izmeklēšanas perioda, tā laikā un pēc tam bija ļoti atšķirīgas. Indeksāciju veic saskaņā ar publiskajām graudu cenām Eiropas Savienībā – tie ir galvenā izejviela, ko parasti lieto citronskābes ražošanā.

| (7) | Turklāt, lai samazinātu risku, ka šķērskompensācijas rezultātā netiktu ievērotas noteiktās cenas, ražotāji eksportētāji piedāvā paziņot visus pārdevumus, ko tie veic ārpus ES klientiem, kuru organizācija vai struktūra ir plašāka par ES robežām, ja ražotājs eksportētājs veic pārdošanu šādiem klientiem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt, lai samazinātu risku, ka šķērskompensācijas rezultātā netiktu ievērotas noteiktās cenas, ražotāji eksportētāji piedāvā paziņot visus pārdevumus, ko tie veic ārpus ES klientiem, kuru organizācija vai struktūra ir plašāka par ES robežām, ja ražotājs eksportētājs veic pārdošanu šādiem klientiem Eiropas Savienībā.

| (8) | Ražotāji eksportētāji arī regulāri sniegs Komisijai sīku informāciju par savu eksportu uz ES, kas nozīmē, ka Komisija var reāli uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt, ievērojot šo uzņēmumu tirdzniecības struktūru, Komisija uzskata, ka saskaņoto saistību apiešanas risks ir neliels. |
| --- | --- |

(8)

Ražotāji eksportētāji arī regulāri sniegs Komisijai sīku informāciju par savu eksportu uz ES, kas nozīmē, ka Komisija var reāli uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt, ievērojot šo uzņēmumu tirdzniecības struktūru, Komisija uzskata, ka saskaņoto saistību apiešanas risks ir neliels.

| (9) | Tiek arī norādīts, ka Ķīnas Metālu, minerālu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības palāta (“CCCMC”) pievienojas 4. apsvērumā minētajiem pieciem uzņēmumiem un ka tāpēc CCCMC aktīvi piedalīsies saistību uzraudzībā. |
| --- | --- |

(9)

Tiek arī norādīts, ka Ķīnas Metālu, minerālu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības palāta (“CCCMC”) pievienojas 4. apsvērumā minētajiem pieciem uzņēmumiem un ka tāpēc CCCMC aktīvi piedalīsies saistību uzraudzībā.

| (10) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ražotāju eksportētāju un CCCMC piedāvātās saistības ir pieņemamas. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ražotāju eksportētāju un CCCMC piedāvātās saistības ir pieņemamas.

| (11) | Lai Komisija varētu reāli uzraudzīt to, kā uzņēmumi pilda saistības, tad, kad attiecīgajam muitas dienestam, ievērojot saistības, tiek iesniegts pieprasījums laišanai brīvā apgrozībā, atbrīvojums no antidempinga maksājuma tiks piešķirts ar nosacījumu, ka tiek uzrādīts rēķins, kurā norādīta vismaz Īstenošanas regulas (ES) 2015/82 pielikumā minētā informācija. Šāds informācijas apjoms ir nepieciešams arī tādēļ, lai muitas dienesti varētu pietiekami precīzi pārliecināties, ka sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins netiek iesniegts vai nav izpildīti citi minētajā īstenošanas regulā paredzētie nosacījumi, tā vietā būtu jāmaksā antidempinga maksājums ar attiecīgu likmi. |
| --- | --- |

(11)

Lai Komisija varētu reāli uzraudzīt to, kā uzņēmumi pilda saistības, tad, kad attiecīgajam muitas dienestam, ievērojot saistības, tiek iesniegts pieprasījums laišanai brīvā apgrozībā, atbrīvojums no antidempinga maksājuma tiks piešķirts ar nosacījumu, ka tiek uzrādīts rēķins, kurā norādīta vismaz Īstenošanas regulas (ES) 2015/82 pielikumā minētā informācija. Šāds informācijas apjoms ir nepieciešams arī tādēļ, lai muitas dienesti varētu pietiekami precīzi pārliecināties, ka sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins netiek iesniegts vai nav izpildīti citi minētajā īstenošanas regulā paredzētie nosacījumi, tā vietā būtu jāmaksā antidempinga maksājums ar attiecīgu likmi.

| (12) | Lai nodrošinātu saistību ievērošanu turpmāk, importētāji ar minēto īstenošanas regulu ir informēti, ka minētajā regulā paredzēto nosacījumu nepildīšana vai tas, ka Komisija atsauc saistību pieņemšanu, par attiecīgajiem darījumiem var radīt muitas parādu. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu saistību ievērošanu turpmāk, importētāji ar minēto īstenošanas regulu ir informēti, ka minētajā regulā paredzēto nosacījumu nepildīšana vai tas, ka Komisija atsauc saistību pieņemšanu, par attiecīgajiem darījumiem var radīt muitas parādu.

| (13) | Ja saistības tiek pārkāptas vai atsauktas vai ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu automātiski piemēro saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu noteikto antidempinga maksājumu, |
| --- | --- |

(13)

Ja saistības tiek pārkāptas vai atsauktas vai ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu automātiski piemēro saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu noteikto antidempinga maksājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo pieņem saistības, ko piedāvā tālāk minētie ražotāji eksportētāji kopā ar Ķīnas Metālu, minerālu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības palātu saistībā ar antidempinga procedūru, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importu.

| Valsts | Uzņēmums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province | A874 |
| Ražotājs RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC and sold by its related sales company RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province | A926 |
| RažotājsRZBC (Juxian) Co., Ltd – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, PRC and sold by its related sales company RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province | A927 |
| TTCA Co., Ltd – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province | A878 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province | A879 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province | A882 |

Valsts

Uzņēmums

Taric papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province

A874

Ražotājs RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC and sold by its related sales company RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province

A926

RažotājsRZBC (Juxian) Co., Ltd – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, PRC and sold by its related sales company RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd – No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province

A927

TTCA Co., Ltd – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province

A878

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province

A879

Weifang Ensign Industry Co., Ltd – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province

A882

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2008/899/EK.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2015. gada 21. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 351, 30.11.2013., 27. lpp.

2

(3)  Komisijas 2015. gada 21. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2015/82, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļējām starpposma pārskatīšanām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 8. lpp.).

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  Padomes 2008. gada 1. decembra Regula (EK) Nr. 1193/2008, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumus, kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam (OV L 323, 3.12.2008., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2008. gada 2. decembra Lēmums 2008/899/EK, ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importu (OV L 323, 3.12.2008., 62. lpp.).

5

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/78

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 153/2014

(2014. gada 9. jūlijs),

ar ko groza EEZ līguma X pielikumu (Vispārīgi pakalpojumi) [2015/88]

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (1). |
| --- | --- |

(1)

EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (1).

| (2) | EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2012. gada 20. decembra Īstenošanas direktīva 2012/52/ES, ar kuru paredz pasākumus, kas atvieglotu citā dalībvalstī izsniegtu recepšu atzīšanu (2). |
| --- | --- |

(2)

EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2012. gada 20. decembra Īstenošanas direktīva 2012/52/ES, ar kuru paredz pasākumus, kas atvieglotu citā dalībvalstī izsniegtu recepšu atzīšanu (2).

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma X pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma X pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma X pielikumā pēc 1.c punkta (Komisijas Lēmums 2011/130/ES) pievieno šādu tekstu:

| “2. | 32011 L 0024: Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.).
  Direktīvas noteikumus Līguma vajadzībām pielāgo šādi:
  neskarot EEZ Apvienotās komitejas turpmāku rīcību, jāatzīmē, ka EEZ līgumā nav iekļauti šādi tiesību akti:






  a) | Padomes 2003. gada 14. maija Regula (EK) Nr. 859/2003, ar ko Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ; |
| --- | --- | --- |

“2.

32011 L 0024: Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.).

Direktīvas noteikumus Līguma vajadzībām pielāgo šādi:

neskarot EEZ Apvienotās komitejas turpmāku rīcību, jāatzīmē, ka EEZ līgumā nav iekļauti šādi tiesību akti:

a)

Padomes 2003. gada 14. maija Regula (EK) Nr. 859/2003, ar ko Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ;

| b) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1231/2010, ar ko Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem minētās regulas neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1231/2010, ar ko Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem minētās regulas neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ.

Tāpēc nevienu atsauci uz šiem tiesību aktiem nepiemēro EBTA valstīs.

| 2.a | 32012 L 0052: Komisijas 2012. gada 20. decembra Īstenošanas direktīva 2012/52/ES, ar kuru paredz pasākumus, kas atvieglotu citā dalībvalstī izsniegtu recepšu atzīšanu (OV L 356, 22.12.2012., 68. lpp.).” |
| --- | --- |

2.a

32012 L 0052: Komisijas 2012. gada 20. decembra Īstenošanas direktīva 2012/52/ES, ar kuru paredz pasākumus, kas atvieglotu citā dalībvalstī izsniegtu recepšu atzīšanu (OV L 356, 22.12.2012., 68. lpp.).”

2. pants

Direktīvas 2011/24/ES un Īstenošanas direktīvas 2012/52/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 10. jūlijā, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Kurt JÄGER

---

(1)  OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.

1

(2)  OV L 356, 22.12.2012., 68. lpp.

2

(3)  Norādītas konstitucionālās prasības.

3

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/80

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 154/2014

(2014. gada 9. jūlijs),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) [2015/89]

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1316/2013 29. pants, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1316/2013 29. pants, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (1).

| (2) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XIII pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XIII pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma XIII pielikuma 41.c punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 913/2010) pievieno šādu tekstu:

“, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | 32013 R 1316: Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.)” |
| --- | --- |

—

32013 R 1316: Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.)”

2. pants

Regulas (ES) Nr. 1316/2013 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 10. jūlijā, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Kurt JÄGER

---

(1)  OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.

1

(2)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

2

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/81

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 155/2014

(2014. gada 9. jūlijs),

ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības) [2015/90]

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 13. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/288/ES, ar ko groza Lēmumu 2011/30/ES par dažu trešo valstu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību un par pārejas periodu dažu trešo valstu revidentu un revīzijas struktūru revīzijas darbībām Eiropas Savienībā (1). |
| --- | --- |

(1)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 13. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/288/ES, ar ko groza Lēmumu 2011/30/ES par dažu trešo valstu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību un par pārejas periodu dažu trešo valstu revidentu un revīzijas struktūru revīzijas darbībām Eiropas Savienībā (1).

| (2) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XXII pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XXII pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma XXII pielikuma 10.fd punktam (Komisijas Lēmums 2011/30/ES) pievieno šādu tekstu:

“, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | 32013 D 0288: Komisijas 2013. gada 13. jūnija Īstenošanas lēmumu 2013/288/ES (OV L 163, 15.6.2013., 26. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32013 D 0288: Komisijas 2013. gada 13. jūnija Īstenošanas lēmumu 2013/288/ES (OV L 163, 15.6.2013., 26. lpp.).”

2. pants

Īstenošanas lēmuma 2013/288/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 10. jūlijā, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Kurt JÄGER

---

(1)  OV L 163, 15.6.2013., 26. lpp.

1

(2)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

2

---

EBTA valstu deklarācija par EEZ Apvienotās komitejas 2014. gada 9. jūlija Lēmumu Nr. 155/2014, ar ko EEZ līgumā iekļauj Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/288/ES

“Komisijas 2013. gada 13. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/288/ES attiecas uz līdzvērtību attiecībās ar trešām valstīm. Šā lēmuma iekļaušana neskar EEZ līguma darbības jomu.”

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/83

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 156/2014

(2014. gada 9. jūlijs),

ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības) [2015/91]

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 11. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/280/ES par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (1). |
| --- | --- |

(1)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 11. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/280/ES par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (1).

| (2) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 11. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/281/ES par Amerikas Savienoto Valstu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (2). |
| --- | --- |

(2)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 11. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/281/ES par Amerikas Savienoto Valstu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (2).

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XXII pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XXII pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma XXII pielikumā pēc 10.fd punkta (Komisijas Lēmums 2011/30/ES) iekļauj šādus punktus:

| “10.fe | 32013 D 0280: Komisijas 2013. gada 11. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/280/ES par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (OV L 161, 13.6.2013., 4. lpp.). |
| --- | --- |

“10.fe

32013 D 0280: Komisijas 2013. gada 11. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/280/ES par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (OV L 161, 13.6.2013., 4. lpp.).

| 10.ff | 32013 D 0281: Komisijas 2013. gada 11. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/281/ES par Amerikas Savienoto Valstu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (OV L 161, 13.6.2013., 8. lpp.).” |
| --- | --- |

10.ff

32013 D 0281: Komisijas 2013. gada 11. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/281/ES par Amerikas Savienoto Valstu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (OV L 161, 13.6.2013., 8. lpp.).”

2. pants

Īstenošanas lēmumu 2013/280/ES un 2013/281/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 10. jūlijā, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Kurt JÄGER

---

(1)  OV L 161, 13.6.2013., 4. lpp.

1

(2)  OV L 161, 13.6.2013., 8. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

EBTA valstu deklarācija par EEZ Apvienotās komitejas 2014. gada 9. jūlija Lēmumu Nr. 156/2014 EEZ līgumā iekļaut Komisijas Īstenošanas Lēmumus 2013/280/ES un 2013/281/ES

“Komisijas 2013. gada 11. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/280/ES par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un Komisijas 2013. gada 11. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/281/ES par Amerikas Savienoto Valstu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK attiecas uz attiecībām ar trešām valstīm. Šo lēmumu iekļaušana neskar EEZ līguma darbības jomu.”

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/85

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 157/2014

(2014. gada 9. jūlijs),

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības [2015/92]

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Būtu lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, aptverot arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Būtu lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, aptverot arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (1).

| (2) | Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šāda paplašināta sadarbība varētu notikt no 2014. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šāda paplašināta sadarbība varētu notikt no 2014. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 31. protokola 2. panta 5. punktam pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 R 1316: Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).
  EBTA valstis piedalās tikai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta telekomunikāciju nozarē.
  Lihtenšteina ir atbrīvota no dalības un finansiāla ieguldījuma šajā programmā.” |
| --- | --- |

“—

32013 R 1316: Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

EBTA valstis piedalās tikai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta telekomunikāciju nozarē.

Lihtenšteina ir atbrīvota no dalības un finansiāla ieguldījuma šajā programmā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).

2

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Kurt JÄGER

---

(1)  OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.

1

(2)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

2

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/86

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 158/2014

(2014. gada 9. jūlijs),

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības [2015/93]

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Būtu lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, aptverot arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (1). |
| --- | --- |

(1)

Būtu lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, aptverot arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (1).

| (2) | Tāpēc EEZ Līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šāda paplašināta sadarbība varētu notikt no 2014. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc EEZ Līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šāda paplašināta sadarbība varētu notikt no 2014. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 31. protokola 5. pantu groza šādi:

| 1) | panta 5. punktā pēc vārdiem “programmā, kas minēta trīspadsmitajā ievilkumā, – no 2012. gada 1. janvāra” iekļauj vārdus “programmā, kas minēta četrpadsmitajā ievilkumā, – no 2014. gada 1. janvāra”; |
| --- | --- |

1)

panta 5. punktā pēc vārdiem “programmā, kas minēta trīspadsmitajā ievilkumā, – no 2012. gada 1. janvāra” iekļauj vārdus “programmā, kas minēta četrpadsmitajā ievilkumā, – no 2014. gada 1. janvāra”;

| 2) | panta 8. punktam pievieno šādu ievilkumu:






  “— | 32013 R 1381: Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1381/2013, ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (OV L 354, 28.12.2013., 62. lpp.).
  Lihtenšteina piedalās tikai tajās programmas aktivitātēs, kuras finansē no budžeta pozīcijām 33 01 04 01 (Atbalsta izdevumi tiesībām un pilsonībai) un 33 02 02 (Nediskriminācijas un vienlīdzības veicināšana).
  Norvēģija ir atbrīvota no dalības un finansiāla ieguldījuma šajā programmā.” |
| --- | --- | --- |

2)

panta 8. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

32013 R 1381: Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1381/2013, ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (OV L 354, 28.12.2013., 62. lpp.).

Lihtenšteina piedalās tikai tajās programmas aktivitātēs, kuras finansē no budžeta pozīcijām 33 01 04 01 (Atbalsta izdevumi tiesībām un pilsonībai) un 33 02 02 (Nediskriminācijas un vienlīdzības veicināšana).

Norvēģija ir atbrīvota no dalības un finansiāla ieguldījuma šajā programmā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Kurt JÄGER

---

(1)  OV L 354, 28.12.2013., 62. lpp.

1

(2)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

2

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/87

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 159/2014

(2014. gada 9. jūlijs),

ar ko groza dažus EEZ līguma pielikumus un protokolus [2015/94]

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | EEZ līguma 128. pantā ir noteikts, ka jebkura Eiropas valsts, kura kļūst par Eiropas Savienības dalībvalsti, iesniedz pieteikumu, lai kļūtu par EEZ līguma Līgumslēdzēju pusi, un par šādas dalības noteikumiem ir jāvienojas Līgumslēdzējām pusēm un pieteikuma iesniedzējai valstij. |
| --- | --- |

(1)

EEZ līguma 128. pantā ir noteikts, ka jebkura Eiropas valsts, kura kļūst par Eiropas Savienības dalībvalsti, iesniedz pieteikumu, lai kļūtu par EEZ līguma Līgumslēdzēju pusi, un par šādas dalības noteikumiem ir jāvienojas Līgumslēdzējām pusēm un pieteikuma iesniedzējai valstij.

| (2) | Pēc Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu veiksmīgas pabeigšanas Horvātijas Republika (“jaunā Līgumslēdzējas puse”) ir iesniegusi pieteikumu dalībai EEZ līgumā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu veiksmīgas pabeigšanas Horvātijas Republika (“jaunā Līgumslēdzējas puse”) ir iesniegusi pieteikumu dalībai EEZ līgumā.

| (3) | Nolīgums par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā (1) (“EEZ paplašināšanās nolīgums”) tika parakstīts 2014. gada 11. aprīlī. |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā (1) (“EEZ paplašināšanās nolīgums”) tika parakstīts 2014. gada 11. aprīlī.

| (4) | Ievērojot EEZ paplašināšanās nolīguma 1. panta 2. punktu, EEZ līguma noteikumi, kuri grozīti ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumiem, kas pieņemti līdz 2011. gada 30. jūnijam, no EEZ paplašināšanās nolīguma spēkā stāšanās dienas ir saistoši jaunajai Līgumslēdzēja pusei ar tiem pašiem nosacījumiem, kādi attiecas uz pašreizējām Līgumslēdzējām pusēm, un atbilstoši noteikumiem, kas paredzēti EEZ paplašināšanās nolīgumā. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot EEZ paplašināšanās nolīguma 1. panta 2. punktu, EEZ līguma noteikumi, kuri grozīti ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumiem, kas pieņemti līdz 2011. gada 30. jūnijam, no EEZ paplašināšanās nolīguma spēkā stāšanās dienas ir saistoši jaunajai Līgumslēdzēja pusei ar tiem pašiem nosacījumiem, kādi attiecas uz pašreizējām Līgumslēdzējām pusēm, un atbilstoši noteikumiem, kas paredzēti EEZ paplašināšanās nolīgumā.

| (5) | Kopš 2011. gada 30. jūnija EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumiem ir iekļauti vairāki ES tiesību akti. |
| --- | --- |

(5)

Kopš 2011. gada 30. jūnija EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumiem ir iekļauti vairāki ES tiesību akti.

| (6) | Lai nodrošinātu EEZ līguma viendabīgumu un juridisko drošību indivīdiem un uzņēmējiem, ir jāprecizē, ka ES tiesību akti, kas minēti iepriekš minētajos lēmumos vai ir iekļauti tajos, ir saistoši jaunajai Līgumslēdzējai pusei no dienas, kad stājas spēkā EEZ paplašināšanās nolīgums. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu EEZ līguma viendabīgumu un juridisko drošību indivīdiem un uzņēmējiem, ir jāprecizē, ka ES tiesību akti, kas minēti iepriekš minētajos lēmumos vai ir iekļauti tajos, ir saistoši jaunajai Līgumslēdzējai pusei no dienas, kad stājas spēkā EEZ paplašināšanās nolīgums.

| (7) | Ievērojot EEZ paplašināšanās nolīguma 3. panta 5. punktu, ja pirms EEZ paplašināšanās nolīguma stāšanās spēkā EEZ līgumā ietvertajos ES aktos nepieciešami pielāgojumi saistībā ar jaunās Līgumslēdzējas puses dalību un EEZ paplašināšanās nolīgumā nav paredzēti nepieciešamie pielāgojumi, minētos pielāgojumus izskata saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajām procedūrām. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot EEZ paplašināšanās nolīguma 3. panta 5. punktu, ja pirms EEZ paplašināšanās nolīguma stāšanās spēkā EEZ līgumā ietvertajos ES aktos nepieciešami pielāgojumi saistībā ar jaunās Līgumslēdzējas puses dalību un EEZ paplašināšanās nolīgumā nav paredzēti nepieciešamie pielāgojumi, minētos pielāgojumus izskata saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajām procedūrām.

| (8) | Ievērojot EEZ paplašināšanās nolīguma 4. panta 2. punktu, visus pasākumus, kas attiecas uz EEZ līgumu un ir minēti Aktā par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā (2) (“2011. gada 9. decembra Pievienošanās akts”), vai pieņemti, pamatojoties uz minēto aktu, bet nav minēti EEZ paplašināšanās līgumā, izskatīs saskaņā ar EEZ līgumā noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

(8)

Ievērojot EEZ paplašināšanās nolīguma 4. panta 2. punktu, visus pasākumus, kas attiecas uz EEZ līgumu un ir minēti Aktā par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā (2) (“2011. gada 9. decembra Pievienošanās akts”), vai pieņemti, pamatojoties uz minēto aktu, bet nav minēti EEZ paplašināšanās līgumā, izskatīs saskaņā ar EEZ līgumā noteiktajām procedūrām.

| (9) | Ievērojot EEZ līguma 44. protokolu par aizsardzības pasākumiem saistībā ar Eiropas Ekonomikas zonas paplašināšanu, kas iekļauts EEZ līgumā ar EEZ paplašināšanās nolīguma 2. panta 2. punktu, uz Eiropas Komisijas lēmumiem, kas pieņemti, piemērojot 2011. gada 9. decembra Pievienošanās akta 38. pantu, attiecas EEZ līgumā paredzētā lēmumu pieņemšanas kārtība. |
| --- | --- |

(9)

Ievērojot EEZ līguma 44. protokolu par aizsardzības pasākumiem saistībā ar Eiropas Ekonomikas zonas paplašināšanu, kas iekļauts EEZ līgumā ar EEZ paplašināšanās nolīguma 2. panta 2. punktu, uz Eiropas Komisijas lēmumiem, kas pieņemti, piemērojot 2011. gada 9. decembra Pievienošanās akta 38. pantu, attiecas EEZ līgumā paredzētā lēmumu pieņemšanas kārtība.

| (10) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma pielikumi un protokoli. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma pielikumi un protokoli.

| (11) | 2011. gada 9. decembra Pievienošanas aktā paredzētie grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulā (EK) Nr. 110/2008 būtu jāiekļauj EEZ līgumā par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (3). |
| --- | --- |

(11)

2011. gada 9. decembra Pievienošanas aktā paredzētie grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulā (EK) Nr. 110/2008 būtu jāiekļauj EEZ līgumā par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (3).

| (12) | EEZ Līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 24. maija Regula (ES) Nr. 481/2013, ar ko pielāgo Īstenošanas regulu (ES) Nr. 788/2012 attiecībā uz Horvātijas ņemamo un analizējamo paraugu skaitu pesticīdu/produktu kombinācijām (4). |
| --- | --- |

(12)

EEZ Līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 24. maija Regula (ES) Nr. 481/2013, ar ko pielāgo Īstenošanas regulu (ES) Nr. 788/2012 attiecībā uz Horvātijas ņemamo un analizējamo paraugu skaitu pesticīdu/produktu kombinācijām (4).

| (13) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Regula (ES) Nr. 517/2013, ar ko pielāgo dažas regulas un lēmumus brīvas preču aprites, personu pārvietošanās brīvības, uzņēmējdarbības tiesību, konkurences politikas, lauksaimniecības, pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas politikas, transporta politikas, enerģētikas, nodokļu, statistikas, Eiropas komunikāciju tīklu, tiesu iestāžu un pamattiesību, tiesiskuma, brīvības un drošības, vides, muitas savienības, ārējo attiecību, ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas un iestāžu jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (5). |
| --- | --- |

(13)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Regula (ES) Nr. 517/2013, ar ko pielāgo dažas regulas un lēmumus brīvas preču aprites, personu pārvietošanās brīvības, uzņēmējdarbības tiesību, konkurences politikas, lauksaimniecības, pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas politikas, transporta politikas, enerģētikas, nodokļu, statistikas, Eiropas komunikāciju tīklu, tiesu iestāžu un pamattiesību, tiesiskuma, brīvības un drošības, vides, muitas savienības, ārējo attiecību, ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas un iestāžu jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (5).

| (14) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 21. februāra Regula (ES) Nr. 519/2013, ar ko pielāgo noteiktas regulas un lēmumus brīvas preču aprites, personu pārvietošanās brīvības, tiesību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvības, uzņēmējdarbības tiesību, konkurences politikas, lauksaimniecības, veterinārijas un fitosanitārijas politikas, zivsaimniecības, transporta politikas, enerģētikas, nodokļu, statistikas, sociālās politikas un nodarbinātības, vides, muitas savienības, ārējo attiecību un ārpolitikas, drošības politikas un aizsardzības politikas jomā saistībā ar Horvātijas pievienošanos (6). |
| --- | --- |

(14)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 21. februāra Regula (ES) Nr. 519/2013, ar ko pielāgo noteiktas regulas un lēmumus brīvas preču aprites, personu pārvietošanās brīvības, tiesību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvības, uzņēmējdarbības tiesību, konkurences politikas, lauksaimniecības, veterinārijas un fitosanitārijas politikas, zivsaimniecības, transporta politikas, enerģētikas, nodokļu, statistikas, sociālās politikas un nodarbinātības, vides, muitas savienības, ārējo attiecību un ārpolitikas, drošības politikas un aizsardzības politikas jomā saistībā ar Horvātijas pievienošanos (6).

| (15) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 10. jūlija Regula (ES) Nr. 656/2013, ar ko nosaka pārejas pasākumus attiecībā uz Horvātijā izdotas suņu, kaķu un mājas sesku pases paraugu (7). |
| --- | --- |

(15)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 10. jūlija Regula (ES) Nr. 656/2013, ar ko nosaka pārejas pasākumus attiecībā uz Horvātijā izdotas suņu, kaķu un mājas sesku pases paraugu (7).

| (16) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/15/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas brīvas preču aprites jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (8). |
| --- | --- |

(16)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/15/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas brīvas preču aprites jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (8).

| (17) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/16/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas publisko iepirkumu jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (9). |
| --- | --- |

(17)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/16/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas publisko iepirkumu jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (9).

| (18) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/17/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas vides jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (10). |
| --- | --- |

(18)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/17/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas vides jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (10).

| (19) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/18/ES, ar ko pielāgo Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (11). |
| --- | --- |

(19)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/18/ES, ar ko pielāgo Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (11).

| (20) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/20/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas pārtikas nekaitīguma, veterinārās un fitosanitārās politikas jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (12). |
| --- | --- |

(20)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/20/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas pārtikas nekaitīguma, veterinārās un fitosanitārās politikas jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (12).

| (21) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/21/ES, ar ko pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK vides jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (13). |
| --- | --- |

(21)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/21/ES, ar ko pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK vides jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (13).

| (22) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/22/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas transporta politikas jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (14). |
| --- | --- |

(22)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/22/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas transporta politikas jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (14).

| (23) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/23/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas transporta finanšu pakalpojumu jomā saistībā ar Horvātijas pievienošanos (15). |
| --- | --- |

(23)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/23/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas transporta finanšu pakalpojumu jomā saistībā ar Horvātijas pievienošanos (15).

| (24) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/24/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas uzņēmējdarbības tiesību jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (16). |
| --- | --- |

(24)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/24/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas uzņēmējdarbības tiesību jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (16).

| (25) | EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/25/ES, ar ko pielāgo atsevišķas direktīvas par tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvi sniegt pakalpojumus saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (17). |
| --- | --- |

(25)

EEZ līgumā jāiekļauj Padomes 2013. gada 13. maija Direktīva 2013/25/ES, ar ko pielāgo atsevišķas direktīvas par tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvi sniegt pakalpojumus saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (17).

| (26) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 8. februāra Direktīva 2013/26/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas pārtikas nekaitīguma, veterinārās un fitosanitārās politikas jomā saistībā ar Horvātijas pievienošanos (18). |
| --- | --- |

(26)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 8. februāra Direktīva 2013/26/ES, ar ko pielāgo dažas direktīvas pārtikas nekaitīguma, veterinārās un fitosanitārās politikas jomā saistībā ar Horvātijas pievienošanos (18).

| (27) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 14. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/290/ES, ar ko groza Lēmumu 2009/821/EK attiecībā uz robežkontroles punktu un veterināro vienību sarakstiem Traces sistēmā sakarā ar Horvātijas pievienošanos (19). |
| --- | --- |

(27)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 14. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/290/ES, ar ko groza Lēmumu 2009/821/EK attiecībā uz robežkontroles punktu un veterināro vienību sarakstiem Traces sistēmā sakarā ar Horvātijas pievienošanos (19).

| (28) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 14. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/291/ES, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus dažiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 un kuri līdz 2013. gada 1. jūlijamir ievesti Horvātijā no trešām valstīm (20). |
| --- | --- |

(28)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 14. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/291/ES, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus dažiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 un kuri līdz 2013. gada 1. jūlijamir ievesti Horvātijā no trešām valstīm (20).

| (29) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/346/ES, ar kuru apstiprina Horvātijas iesniegto plānu, kas paredz saskaņā ar Padomes Direktīvu 2009/158/EK apstiprināt uzņēmumus saistībā ar mājputnu un inkubējamu olu iekšējo tirdzniecību Savienībā (21). |
| --- | --- |

(29)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/346/ES, ar kuru apstiprina Horvātijas iesniegto plānu, kas paredz saskaņā ar Padomes Direktīvu 2009/158/EK apstiprināt uzņēmumus saistībā ar mājputnu un inkubējamu olu iekšējo tirdzniecību Savienībā (21).

| (30) | EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/347/ES, ar ko apstiprina Horvātijas iesniegtos ārkārtas rīcības plānus konkrētu dzīvnieku slimību kontrolei (22). |
| --- | --- |

(30)

EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/347/ES, ar ko apstiprina Horvātijas iesniegtos ārkārtas rīcības plānus konkrētu dzīvnieku slimību kontrolei (22).

| (31) | Tā kā EEZ līgums attiecina iekšējo tirgu arī uz EBTA valstīm, iekšējā tirgus labas darbības nolūkā šis lēmums būtu jāpiemēro un tam būtu jāstājas spēkā nekavējoties. |
| --- | --- |

(31)

Tā kā EEZ līgums attiecina iekšējo tirgu arī uz EBTA valstīm, iekšējā tirgus labas darbības nolūkā šis lēmums būtu jāpiemēro un tam būtu jāstājas spēkā nekavējoties.

| (32) | Tā kā EEZ paplašināšanās nolīgums vēl nav stājies spēkā, bet to piemēro provizoriski, arī šo lēmumu līdz EEZ paplašināšanās nolīguma spēkā stāšanās dienai piemēro provizoriski, |
| --- | --- |

(32)

Tā kā EEZ paplašināšanās nolīgums vēl nav stājies spēkā, bet to piemēro provizoriski, arī šo lēmumu līdz EEZ paplašināšanās nolīguma spēkā stāšanās dienai piemēro provizoriski,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Jaunajai Līgumslēdzējai pusei ir saistoši EEZ Apvienotās komitejas lēmumi, kas pieņemti pēc 2011. gada 30. jūnija.

2. pants

Šā lēmuma 1. pantā minētos EEZ Apvienotās komitejas lēmumus sagatavo horvātu valodā un Līgumslēdzējas puses to apstiprina autentiskumu.

3. pants

EEZ līguma II pielikuma XXVII nodaļas 9. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008) pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 1 2012 J003: Akts par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, pieņemts 2011. gada 9. decembrī (OV L 112, 24.4.2012., 21. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

1 2012 J003: Akts par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, pieņemts 2011. gada 9. decembrī (OV L 112, 24.4.2012., 21. lpp.).”

4. pants

Šā lēmuma I pielikumā minētie pārejas noteikumi tiek iekļauti EEZ līgumā un kļūst par tā neatņemamu daļu.

5. pants

1.   Šā lēmuma II pielikumā uzskaitītajos EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 R 0517: Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 R 0517: Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).”

2.   Šā lēmuma III pielikumā uzskaitītajos EEZ līguma pielikumu un protokolu punktos pievieno šādu ievilkumu:

| “– | 32013 R 0519: Komisijas 2013. gada 21. februāra Regulu (ES) Nr. 519/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 74. lpp.).” |
| --- | --- |

“–

32013 R 0519: Komisijas 2013. gada 21. februāra Regulu (ES) Nr. 519/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 74. lpp.).”

3.   Ja iepriekšējos punktos minētais ievilkums ir attiecīgā punkta pirmais ievilkums, pirms tā pievieno tekstu “, kurā grozījumi izdarīti ar:”.

6. pants

1.   Šā lēmuma IV pielikumā minētajos EEZ līguma pielikumu punktos pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0015: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/15/ES (OV L 158, 10.6.2013., 172. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0015: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/15/ES (OV L 158, 10.6.2013., 172. lpp.).”

2.   Šā lēmuma V pielikumā uzskaitītajiem EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0016: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/16/ES (OV L 158, 10.6.2013., 184. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0016: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/16/ES (OV L 158, 10.6.2013., 184. lpp.).”

3.   Šā lēmuma VI pielikumā uzskaitītajiem EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0017: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/17/ES () (OV L 158, 10.6.2013., 193. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0017: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/17/ES () (OV L 158, 10.6.2013., 193. lpp.).”

4.   Šā lēmuma VII pielikumā uzskaitītajiem EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0018: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/18/ES (OV L 158, 10.6.2013., 230. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0018: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/18/ES (OV L 158, 10.6.2013., 230. lpp.).”

5.   Šā lēmuma VIII pielikumā uzskaitītajiem EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0020: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/20/ES (OV L 158, 10.6.2013., 234. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0020: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/20/ES (OV L 158, 10.6.2013., 234. lpp.).”

6.   Šā lēmuma IX pielikumā uzskaitītajiem EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0021: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/21/ES (OV L 158, 10.6.2013., 240. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0021: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/21/ES (OV L 158, 10.6.2013., 240. lpp.).”

7.   Šā lēmuma X pielikumā uzskaitītajiem EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0022: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/22/ES (OV L 158, 10.6.2013., 356. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0022: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/22/ES (OV L 158, 10.6.2013., 356. lpp.).”

8.   Šā lēmuma XI pielikumā uzskaitītajiem EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0023: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/23/ES (OV L 158, 10.6.2013., 362. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0023: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/23/ES (OV L 158, 10.6.2013., 362. lpp.).”

9.   Šā lēmuma XII pielikumā uzskaitītajiem EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0024: Padomes Direktīvu 2013/24/ES (2013. gada 13. maijs) (OV L 158, 10.6.2013., 365. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0024: Padomes Direktīvu 2013/24/ES (2013. gada 13. maijs) (OV L 158, 10.6.2013., 365. lpp.).”

10.   Šā lēmuma XIII pielikumā uzskaitītajiem EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0025: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/25/ES (OV L 158, 10.6.2013., 368. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0025: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/25/ES (OV L 158, 10.6.2013., 368. lpp.).”

11.   Šā lēmuma XIV pielikumā uzskaitītajiem EEZ līguma pielikumu un protokolu punktiem pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0026: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/26/ES (OV L 158, 10.6.2013., 376. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0026: Padomes 2013. gada 13. maija Direktīvu 2013/26/ES (OV L 158, 10.6.2013., 376. lpp.).”

12.   Ja iepriekšējos punktos minētais ievilkums ir attiecīgā punkta pirmais ievilkums, pirms tā pievieno tekstu “, kurā grozījumi izdarīti ar:”.

13.   Citi pielāgojumi sakarā ar tiesību aktiem, kas iekļauti ar iepriekšējiem punktiem, ir uzskaitīti šā lēmuma attiecīgo pielikumu II daļā.

7. pants

1.   EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.2. daļas 39. punktam (Komisijas Lēmums 2009/821/EK) pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 L 0290: Komisijas 2013. gada 14. jūnija Īstenošanas lēmumu 2013/290/ES (OV L 164, 18.6.2013., 22. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 L 0290: Komisijas 2013. gada 14. jūnija Īstenošanas lēmumu 2013/290/ES (OV L 164, 18.6.2013., 22. lpp.).”

2.   EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 74. punktam (Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 788/2012) pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32013 R 0481: Komisijas 2013. gada 24. maija Regula (ES) Nr. 481/2013 (OV L 139, 25.5.2013., 5. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32013 R 0481: Komisijas 2013. gada 24. maija Regula (ES) Nr. 481/2013 (OV L 139, 25.5.2013., 5. lpp.).”

3.   Ja iepriekšējos punktos minētais ievilkums ir attiecīgā punkta pirmais ievilkums, pirms tā pievieno tekstu “, kurā grozījumi izdarīti ar:”.

8. pants

EEZ līguma I pielikuma I nodaļu groza šādi:

| 1. | 1.2. daļas 121. punktam (Komisijas Lēmums 2003/803/EK) pievieno šādu tekstu:
  “Piemēro pārejas pasākumus, kas noteikti šādā tiesību aktā:






  — | 32013 R 0656: Komisijas 2013. gada 10. jūlija Regula (ES) Nr. 656/2013, ar ko nosaka pārejas pasākumus attiecībā uz Horvātijā izdotas suņu, kaķu un mājas sesku pases paraugu (OV L 190, 11.7.2013., 35. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.

1.2. daļas 121. punktam (Komisijas Lēmums 2003/803/EK) pievieno šādu tekstu:

“Piemēro pārejas pasākumus, kas noteikti šādā tiesību aktā:

—

32013 R 0656: Komisijas 2013. gada 10. jūlija Regula (ES) Nr. 656/2013, ar ko nosaka pārejas pasākumus attiecībā uz Horvātijā izdotas suņu, kaķu un mājas sesku pases paraugu (OV L 190, 11.7.2013., 35. lpp.).”

32013 R 0656

| 2. | 6.1. daļas 17. punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004) pievieno šādu ievilkumu pozīcijā par pārejas pasākumiem:






  “— | 32013 L 0291: Komisijas 2013. gada 14. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/291/ES, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus dažiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 un kuri līdz 2013. gada 1. jūlija ir ievesti Horvātijā no trešām valstīm (OV L 164, 18.6.2013., 25. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2.

6.1. daļas 17. punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004) pievieno šādu ievilkumu pozīcijā par pārejas pasākumiem:

“—

32013 L 0291: Komisijas 2013. gada 14. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/291/ES, ar ko nosaka pārejas posma pasākumus dažiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 un kuri līdz 2013. gada 1. jūlija ir ievesti Horvātijā no trešām valstīm (OV L 164, 18.6.2013., 25. lpp.).”

32013 L 0291

| 3. | 4.2. sadaļā “TIESĪBU AKTI, KAS EBTA VALSTĪM UN EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDEI PIENĀCĪGI JĀŅEM VĒRĀ” aiz 58. punkta (Komisijas Lēmums 2007/17/EK) daļā pievieno šādu punktu:






  “59. | 32013 L 0346: Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/346/ES, ar kuru apstiprina Horvātijas iesniegto plānu, kas paredz saskaņā ar Padomes Direktīvu 2009/158/EK apstiprināt uzņēmumus saistībā ar mājputnu un inkubējamu olu iekšējo tirdzniecību Savienībā (OV L 183, 2.7.2013., 12. lpp.).
  Šo aktu nepiemēro Islandei.” |
| --- | --- | --- |

3.

4.2. sadaļā “TIESĪBU AKTI, KAS EBTA VALSTĪM UN EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDEI PIENĀCĪGI JĀŅEM VĒRĀ” aiz 58. punkta (Komisijas Lēmums 2007/17/EK) daļā pievieno šādu punktu:

“TIESĪBU AKTI, KAS EBTA VALSTĪM UN EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDEI PIENĀCĪGI JĀŅEM VĒRĀ”

“59.

32013 L 0346: Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/346/ES, ar kuru apstiprina Horvātijas iesniegto plānu, kas paredz saskaņā ar Padomes Direktīvu 2009/158/EK apstiprināt uzņēmumus saistībā ar mājputnu un inkubējamu olu iekšējo tirdzniecību Savienībā (OV L 183, 2.7.2013., 12. lpp.).

32013 L 0346

Šo aktu nepiemēro Islandei.”

| 4. | 3.2. sadaļā: “TIESĪBU AKTI, KAS PIENĀCĪGI JĀŅEM VĒRĀ EBTA VALSTĪM UN EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDEI” pēc 48. punkta (Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/764/ES) iekļauj šādu punktu:






  “49. | 32013 L 0347: Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/347/ES, ar ko apstiprina Horvātijas iesniegtos ārkārtas rīcības plānus konkrētu dzīvnieku slimību kontrolei (OV L 183, 2.7.2013., 13. lpp.).
  Šo aktu nepiemēro Islandei.” |
| --- | --- | --- |

4.

3.2. sadaļā: “TIESĪBU AKTI, KAS PIENĀCĪGI JĀŅEM VĒRĀ EBTA VALSTĪM UN EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDEI” pēc 48. punkta (Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/764/ES) iekļauj šādu punktu:

“TIESĪBU AKTI, KAS PIENĀCĪGI JĀŅEM VĒRĀ EBTA VALSTĪM UN EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDEI”

“49.

32013 L 0347: Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/347/ES, ar ko apstiprina Horvātijas iesniegtos ārkārtas rīcības plānus konkrētu dzīvnieku slimību kontrolei (OV L 183, 2.7.2013., 13. lpp.).

32013 L 0347

Šo aktu nepiemēro Islandei.”

9. pants

Regulu (ES) Nr. 481/2013, (ES) Nr. 517/2013, (ES) Nr. 519/2013 un (ES) Nr. 68/2014, Direktīvu 2013/15/ES, 2013/16/ES, 2013/17/ES, 2013/18/ES, 2013/20/ES, 2013/21/ES, 2013/22/ES, 2013/23/ES, 2013/24/ES, 2013/25/ES un 2013/26/ES un Īstenošanas lēmumu 2013/290/ES un 2013/291/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā un Regulas (ES) Nr. 656/2013 un Īstenošanas lēmumu 2013/346/ES un 2013/347/ES teksts norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

.

10. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (23) vai EEZ paplašināšanās nolīguma spēkā stāšanās datumā atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāks.

23

Līdz EEZ paplašināšanās nolīguma spēkā stāšanās dienai šo lēmumu no pieņemšanas dienas piemēro provizoriski.

Šis lēmums neskar nekādas konstitucionālās prasības, ko jebkura Līgumslēdzēja puse norādījusi attiecībā uz jebkuru 1. pantā minēto EEZ Apvienotās komitejas lēmumu.

11. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Kurt JÄGER

---

(1)  OV L 170, 11.6.2014., 18. lpp.

1

(2)  OV L 112, 24.4.2012., 21. lpp.

2

(3)  OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.

3

(4)  OV L 139, 25.5.2013., 5. lpp.

4

(5)  OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.

5

(6)  OV L 158, 10.6.2013., 74. lpp.

6

(7)  OV L 190, 11.7.2013., 35. lpp.

7

(8)  OV L 158, 10.6.2013., 172. lpp.

8

(9)  OV L 158, 10.6.2013., 184. lpp.

9

(10)  OV L 158, 10.6.2013., 193. lpp.

10

(11)  OV L 158, 10.6.2013., 230. lpp.

11

(12)  OV L 158, 10.6.2013., 234. lpp.

12

(13)  OV L 158, 10.6.2013., 240. lpp.

13

(14)  OV L 158, 10.6.2013., 356. lpp.

14

(15)  OV L 158, 10.6.2013., 362. lpp.

15

(16)  OV L 158, 10.6.2013., 365. lpp.

16

(17)  OV L 158, 10.6.2013., 368. lpp.

17

(18)  OV L 158, 10.6.2013., 376. lpp.

18

(19)  OV L 164, 18.6.2013., 22. lpp.

19

(20)  OV L 164, 18.6.2013., 25. lpp.

20

(21)  OV L 183, 2.7.2013., 12. lpp.

21

(22)  OV L 183, 2.7.2013., 13. lpp.

22

(23)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

23

---

I PIELIKUMS

PĀREJAS PASĀKUMI, KAS MINĒTI LĒMUMA 4. PANTĀ

EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) groza šādi:

25.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009) pievieno šādu tekstu:

“Piemēro pārejas pasākumus, kas noteikti 2011. gada 9. decembra Horvātijas Pievienošanās akta pielikumos (V pielikuma 7. nodaļas 2. punkts).”

EEZ līguma XX pielikumu (Vide) groza šādi:

| 1) | pielikuma 1.f punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/1/EK) pievieno šādu tekstu:
  “Piemēro pārejas pasākumus, kas noteikti 2011. gada 9. decembra Horvātijas Pievienošanās akta pielikumos (V pielikuma 10. nodaļas V iedaļas 3. punkts).” |
| --- | --- |

1)

pielikuma 1.f punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/1/EK) pievieno šādu tekstu:

“Piemēro pārejas pasākumus, kas noteikti 2011. gada 9. decembra Horvātijas Pievienošanās akta pielikumos (V pielikuma 10. nodaļas V iedaļas 3. punkts).”

| 2) | pielikuma 14.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK) pievieno šādu ievilkumu:
  “Piemēro pārejas pasākumus, kas noteikti 2011. gada 9. decembra Horvātijas Pievienošanās akta pielikumos (V pielikuma 10. nodaļas II iedaļa).” |
| --- | --- |

2)

pielikuma 14.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK) pievieno šādu ievilkumu:

“Piemēro pārejas pasākumus, kas noteikti 2011. gada 9. decembra Horvātijas Pievienošanās akta pielikumos (V pielikuma 10. nodaļas II iedaļa).”

EEZ līguma 47. protokolu par tehnisko šķēršļu likvidēšanu vīna tirdzniecībā šādi:

1. papildinājuma 8.punktā (Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007) pirms pielāgojuma teksta pievieno šādu tekstu.

“Piemēro pārejas pasākumus, kas noteikti 2011. gada 9. decembra Horvātijas Pievienošanās akta pielikumos (V pielikuma 4. nodaļas 3. punkts).”

---

II PIELIKUMS

LĒMUMA 5. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 5. panta 1. punktā, pievieno šādās EEZ līguma pielikumu un protokolu daļās:

I pielikumā (Veterinārie un fitosanitārie jautājumi):

| A. | I nodaļā (Veterinārie jautājumi):






  — | 1.1. daļas 7.b punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 21/2004), |
| --- | --- | --- |

A.

I nodaļā (Veterinārie jautājumi):

—

1.1. daļas 7.b punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 21/2004),

| — | 1.1. daļas 7.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1760/2000), |
| --- | --- |

—

1.1. daļas 7.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1760/2000),

| — | 1.1. daļas 10. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 998/2003), |
| --- | --- |

—

1.1. daļas 10. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 998/2003),

| — | 1.1. daļas 11. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004), |
| --- | --- |

—

1.1. daļas 11. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004),

| — | 1.1. daļas 12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 854/2004), |
| --- | --- |

—

1.1. daļas 12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 854/2004),

| — | 6.1. daļas 17. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004), |
| --- | --- |

—

6.1. daļas 17. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004),

| — | 7.1. daļas 8.b punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2160/2003), |
| --- | --- |

—

7.1. daļas 8.b punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2160/2003),

| — | 7.1. daļas 12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001). |
| --- | --- |

—

7.1. daļas 12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001).

| B. | II nodaļā (Barība):






  — | 31.j punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004). |
| --- | --- | --- |

B.

II nodaļā (Barība):

—

31.j punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004).

II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija):

| A. | I nodaļā (Mehāniskie transportlīdzekļi):






  — | 45.zy punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 78/2009). |
| --- | --- | --- |

A.

I nodaļā (Mehāniskie transportlīdzekļi):

—

45.zy punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 78/2009).

| B. | XI nodaļā (Tekstilmateriāli):






  — | 4.d punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1007/2011). |
| --- | --- | --- |

B.

XI nodaļā (Tekstilmateriāli):

—

4.d punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1007/2011).

| C. | XII nodaļā (Pārtikas produkti):






  — | 54.zzzi punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004). |
| --- | --- | --- |

C.

XII nodaļā (Pārtikas produkti):

—

54.zzzi punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004).

| D. | XV nodaļā (Bīstamas vielas):






  — | 12.zc punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006), |
| --- | --- | --- |

D.

XV nodaļā (Bīstamas vielas):

—

12.zc punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006),

| — | 12.zze punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008). |
| --- | --- |

—

12.zze punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008).

VI pielikumā (Sociālais nodrošinājums):

| — | 1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004). |
| --- | --- |

—

1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004).

XIII pielikumā (Transports):

| — | 1. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 1108/70), |
| --- | --- |

—

1. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 1108/70),

| — | 5. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 661/2010/ES), |
| --- | --- |

—

5. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 661/2010/ES),

| — | 19.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009), |
| --- | --- |

—

19.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009),

| — | 21. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85), |
| --- | --- |

—

21. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85),

| — | 25.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009), |
| --- | --- |

—

25.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009),

| — | 32.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/2009), |
| --- | --- |

—

32.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/2009),

| — | 39. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 1192/69). |
| --- | --- |

—

39. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 1192/69).

XX pielikumā (Vide):

| — | 1.ea punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2009). |
| --- | --- |

—

1.ea punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2009).

XXI pielikumā (Statistika):

| — | 1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 295/2008), |
| --- | --- |

—

1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 295/2008),

| — | 7.f punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 70/2012), |
| --- | --- |

—

7.f punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 70/2012),

| — | 7.h punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 437/2003), |
| --- | --- |

—

7.h punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 437/2003),

| — | 18.i punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1177/2003), |
| --- | --- |

—

18.i punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1177/2003),

| — | 19.d punktā (Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96), |
| --- | --- |

—

19.d punktā (Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96),

| — | 19.dc punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2002), |
| --- | --- |

—

19.dc punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2002),

| — | 19.o punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 501/2004), |
| --- | --- |

—

19.o punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 501/2004),

| — | 19.q punktā (Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2004), |
| --- | --- |

—

19.q punktā (Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2004),

| — | 19.t punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1161/2005). |
| --- | --- |

—

19.t punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1161/2005).

| — | 19.x punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 716/2007), |
| --- | --- |

—

19.x punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 716/2007),

| — | 25. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1921/2006), |
| --- | --- |

—

25. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1921/2006),

| — | 25.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009), |
| --- | --- |

—

25.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009),

| — | 25.b punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009), |
| --- | --- |

—

25.b punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009),

| — | 25.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009). |
| --- | --- |

—

25.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009).

XXII pielikumā (Uzņēmējdarbības tiesības):

| — | 10.a punktā (Padomes Regula (EK) Nr. 2157/2001). |
| --- | --- |

—

10.a punktā (Padomes Regula (EK) Nr. 2157/2001).

26. protokolā par EBTA Uzraudzības iestādes pilnvarām un funkcijām valsts atbalsta jomā:

| — | 2. panta 1. punktā (Padomes Regula (EK) Nr. 659/1999). |
| --- | --- |

—

2. panta 1. punktā (Padomes Regula (EK) Nr. 659/1999).

---

III PIELIKUMS

LĒMUMA 5. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 5. panta 2. punktā, pievieno šādās EEZ līguma pielikumu un protokolu daļās:

I pielikuma (Veterinārie un fitosanitārie jautājumi) I nodaļā (Veterenārie jautājumi):

| — | 1.2. daļas 39. punktā (Komisijas Lēmums 2009/821/EK), |
| --- | --- |

—

1.2. daļas 39. punktā (Komisijas Lēmums 2009/821/EK),

| — | 1.2. daļas 115. punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 136/2004), |
| --- | --- |

—

1.2. daļas 115. punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 136/2004),

| — | 1.2. daļas 141. punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 911/2004), |
| --- | --- |

—

1.2. daļas 141. punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 911/2004),

| — | 2.2. un 4.2. daļas attiecīgi 33. un 85. punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 504/2008), |
| --- | --- |

—

2.2. un 4.2. daļas attiecīgi 33. un 85. punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 504/2008),

| — | 4.2. daļas 86. punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 1251/2008), |
| --- | --- |

—

4.2. daļas 86. punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 1251/2008),

| — | 6.2. daļas 39. punktā (Komisijas Lēmums 98/536/EK), |
| --- | --- |

—

6.2. daļas 39. punktā (Komisijas Lēmums 98/536/EK),

| — | 7.2. daļas 14. punktā (Komisijas Lēmums 98/179/EK), |
| --- | --- |

—

7.2. daļas 14. punktā (Komisijas Lēmums 98/179/EK),

| — | 7.2. daļas 49. punktā (Komisijas Lēmums 2007/453/EK), |
| --- | --- |

—

7.2. daļas 49. punktā (Komisijas Lēmums 2007/453/EK),

| — | 9.2. daļas 4. punktā (Komisijas Lēmums 2006/778/EK). |
| --- | --- |

—

9.2. daļas 4. punktā (Komisijas Lēmums 2006/778/EK).

II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija):

| A. | I nodaļā (Mehāniskie transportlīdzekļi):






  — | 45.zr punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 706/2007), |
| --- | --- | --- |

A.

I nodaļā (Mehāniskie transportlīdzekļi):

—

45.zr punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 706/2007),

| — | 45.zu punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 692/2008), |
| --- | --- |

—

45.zu punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 692/2008),

| — | 45.zze punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 1008/2010), |
| --- | --- |

—

45.zze punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 1008/2010),

| — | 45.zzh punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 109/2011), |
| --- | --- |

—

45.zzh punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 109/2011),

| — | 45.zzl punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 582/2011), |
| --- | --- |

—

45.zzl punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 582/2011),

| — | 45.zzm punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 406/2010). |
| --- | --- |

—

45.zzm punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 406/2010).

| B. | XV nodaļā (Bīstamas vielas):






  — | 12.l punktā (Komisijas Lēmums 2000/657/EK), |
| --- | --- | --- |

B.

XV nodaļā (Bīstamas vielas):

—

12.l punktā (Komisijas Lēmums 2000/657/EK),

| — | 12.zze punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008). |
| --- | --- |

—

12.zze punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008).

X pielikumā (Vispārīgi pakalpojumi):

| — | 1.b punktā (Komisijas Lēmums 2009/767/EK). |
| --- | --- |

—

1.b punktā (Komisijas Lēmums 2009/767/EK).

XIII pielikumā (Transports):

| — | 37.da punktā (Komisijas Lēmums 2007/756/EK), |
| --- | --- |

—

37.da punktā (Komisijas Lēmums 2007/756/EK),

| — | 42.gb punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 36/2010). |
| --- | --- |

—

42.gb punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 36/2010).

XX pielikumā (Vide):

| — | 32.cb punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 1418/2007). |
| --- | --- |

—

32.cb punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 1418/2007).

XXI pielikumā (Statistika):

| — | 1.k punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 250/2009), |
| --- | --- |

—

1.k punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 250/2009),

| — | 1.l punktā (Komisija Regula (EK) Nr. 251/2009), |
| --- | --- |

—

1.l punktā (Komisija Regula (EK) Nr. 251/2009),

| — | 4.ca punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 772/2005), |
| --- | --- |

—

4.ca punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 772/2005),

| — | 7.bb punktā (Komisijas Lēmums 2008/861/EK), |
| --- | --- |

—

7.bb punktā (Komisijas Lēmums 2008/861/EK),

| — | 7.i punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 1358/2003), |
| --- | --- |

—

7.i punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 1358/2003),

| — | 18.wb punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 912/2013), |
| --- | --- |

—

18.wb punktā (Komisijas Regula (ES) Nr. 912/2013),

| — | 19.s punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005). |
| --- | --- |

—

19.s punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005).

XXII pielikumā (Uzņēmējdarbības tiesības):

| — | 10.fd punktā (Komisijas Lēmums 2011/30/ES). |
| --- | --- |

—

10.fd punktā (Komisijas Lēmums 2011/30/ES).

21. protokolā (par uzņēmumiem piemērojamo konkurences noteikumu īstenošanu):

| — | 3. panta 1. punkta 2. apakšpunktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 802/2004), |
| --- | --- |

—

3. panta 1. punkta 2. apakšpunktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 802/2004),

| — | 3. panta 1. punkta 4. apakšpunktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 773/2004). |
| --- | --- |

—

3. panta 1. punkta 4. apakšpunktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 773/2004).

47. protokolā (par tehnisko šķēršļu likvidēšanu vīna tirdzniecībā):

| — | 1. papildinājuma 11. punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 607/2009). |
| --- | --- |

—

1. papildinājuma 11. punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 607/2009).

---

IV PIELIKUMS

LĒMUMA 6. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 1. punktā, pievieno šādās EEZ līguma II pielikuma (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) daļās:

| A. | I nodaļā (Mehāniskie transportlīdzekļi):






  — | 2. punktā (Padomes Direktīva 70/157/EEK), |
| --- | --- | --- |

A.

I nodaļā (Mehāniskie transportlīdzekļi):

—

2. punktā (Padomes Direktīva 70/157/EEK),

| — | 4. punktā (Padomes Direktīva 70/221/EEK), |
| --- | --- |

—

4. punktā (Padomes Direktīva 70/221/EEK),

| — | 8. punktā (Padomes Direktīva 70/388/EEK), |
| --- | --- |

—

8. punktā (Padomes Direktīva 70/388/EEK),

| — | 10. punktā (Padomes Direktīva 71/320/EEK), |
| --- | --- |

—

10. punktā (Padomes Direktīva 71/320/EEK),

| — | 11. punktā (Padomes Direktīva 72/245/EEK), |
| --- | --- |

—

11. punktā (Padomes Direktīva 72/245/EEK),

| — | 14. punktā (Padomes Direktīva 74/61/EEK), |
| --- | --- |

—

14. punktā (Padomes Direktīva 74/61/EEK),

| — | 16. punktā (Padomes Direktīva 74/408/EEK), |
| --- | --- |

—

16. punktā (Padomes Direktīva 74/408/EEK),

| — | 17. punktā (Padomes Direktīva 74/483/EEK), |
| --- | --- |

—

17. punktā (Padomes Direktīva 74/483/EEK),

| — | 19. punktā (Padomes Direktīva 76/114/EEK), |
| --- | --- |

—

19. punktā (Padomes Direktīva 76/114/EEK),

| — | 22. punktā (Padomes Direktīva 76/757/EEK), |
| --- | --- |

—

22. punktā (Padomes Direktīva 76/757/EEK),

| — | 23. punktā (Padomes Direktīva 76/758/EEK), |
| --- | --- |

—

23. punktā (Padomes Direktīva 76/758/EEK),

| — | 24. punktā (Padomes Direktīva 76/759/EEK), |
| --- | --- |

—

24. punktā (Padomes Direktīva 76/759/EEK),

| — | 25. punktā (Padomes Direktīva 76/760/EEK), |
| --- | --- |

—

25. punktā (Padomes Direktīva 76/760/EEK),

| — | 26. punktā (Padomes Direktīva 76/761/EEK), |
| --- | --- |

—

26. punktā (Padomes Direktīva 76/761/EEK),

| — | 27. punktā (Padomes Direktīva 76/762/EEK), |
| --- | --- |

—

27. punktā (Padomes Direktīva 76/762/EEK),

| — | 29. punktā (Padomes Direktīva 77/538/EEK), |
| --- | --- |

—

29. punktā (Padomes Direktīva 77/538/EEK),

| — | 30. punktā (Padomes Direktīva 77/539/EEK), |
| --- | --- |

—

30. punktā (Padomes Direktīva 77/539/EEK),

| — | 31. punktā (Padomes Direktīva 77/540/EEK), |
| --- | --- |

—

31. punktā (Padomes Direktīva 77/540/EEK),

| — | 32. punktā (Padomes Direktīva 77/541/EEK), |
| --- | --- |

—

32. punktā (Padomes Direktīva 77/541/EEK),

| — | 36. punktā (Padomes Direktīva 78/318/EEK), |
| --- | --- |

—

36. punktā (Padomes Direktīva 78/318/EEK),

| — | 39. punktā (Padomes Direktīva 78/932/EEK), |
| --- | --- |

—

39. punktā (Padomes Direktīva 78/932/EEK),

| — | 45.r punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/20/EK), |
| --- | --- |

—

45.r punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/20/EK),

| — | 45.t punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/28/EK), |
| --- | --- |

—

45.t punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/28/EK),

| — | 45.y punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/85/EK), |
| --- | --- |

—

45.y punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/85/EK),

| — | 45.za punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/24/EK), |
| --- | --- |

—

45.za punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/24/EK),

| — | 45.zc punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/97/EK), |
| --- | --- |

—

45.zc punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/97/EK),

| — | 45.zx punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK), |
| --- | --- |

—

45.zx punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK),

| — | 45.zzs punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/40/EK), |
| --- | --- |

—

45.zzs punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/40/EK),

| — | 45.zzt punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/56/EK). |
| --- | --- |

—

45.zzt punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/56/EK).

| B. | II nodaļā (Lauksaimniecības un mežsaimniecības traktori):






  — | 11. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/57/EK), |
| --- | --- | --- |

B.

II nodaļā (Lauksaimniecības un mežsaimniecības traktori):

—

11. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/57/EK),

| — | 13. punktā (Padomes Direktīva 78/764/EEK), |
| --- | --- |

—

13. punktā (Padomes Direktīva 78/764/EEK),

| — | 17. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/75/EK), |
| --- | --- |

—

17. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/75/EK),

| — | 20. punktā (Padomes Direktīva 86/298/EEK), |
| --- | --- |

—

20. punktā (Padomes Direktīva 86/298/EEK),

| — | 22. punktā (Padomes Direktīva 87/402/EEK), |
| --- | --- |

—

22. punktā (Padomes Direktīva 87/402/EEK),

| — | 23. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/144/EK), |
| --- | --- |

—

23. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/144/EK),

| — | 28. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/37/EK), |
| --- | --- |

—

28. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/37/EK),

| — | 29. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/25/EK), |
| --- | --- |

—

29. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/25/EK),

| — | 31. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/64/EK); |
| --- | --- |

—

31. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/64/EK);

| C. | XIX nodaļa (Vispārīgi noteikumi tehnisko tirdzniecības šķēršļu jomā):






  — | 3.e punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/11/EK). |
| --- | --- | --- |

C.

XIX nodaļa (Vispārīgi noteikumi tehnisko tirdzniecības šķēršļu jomā):

—

3.e punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/11/EK).

---

V PIELIKUMS

LĒMUMA 6. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 2. punktā, pievieno šādās EEZ līguma XVI pielikuma (Iepirkums) daļās:

| — | 2. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18/EK), |
| --- | --- |

—

2. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18/EK),

| — | 4. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/17/EK), |
| --- | --- |

—

4. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/17/EK),

| — | 5.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK). |
| --- | --- |

—

5.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK).

---

VI PIELIKUMS

LĒMUMA 6. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 3. punktā, pievieno šādā Līguma XX pielikuma (Vide) daļā:

| — | 21.ar punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/81/EK). |
| --- | --- |

—

21.ar punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/81/EK).

---

VII PIELIKUMS

LĒMUMA 6. PANTA 4. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 4. punktā, pievieno šādā EEZ līguma IV pielikuma (Enerģētika) daļā:

| — | 41. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK). |
| --- | --- |

—

41. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK).

---

VIII PIELIKUMS

I DAĻA

LĒMUMA 6. PANTA 5. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 5. punktā, pievieno šādās EEZ līguma pielikumu daļās:

I pielikuma (Veterinārie un fitosanitārie jautājumi) I nodaļā (Veterinārie jautājumi):

| — | 1.1. daļas 4. punktā (Padomes Direktīva 97/78/EK), |
| --- | --- |

—

1.1. daļas 4. punktā (Padomes Direktīva 97/78/EK),

| — | 3.1.daļas 1.a punktā (Padomes Direktīva 2003/85/EK), |
| --- | --- |

—

3.1.daļas 1.a punktā (Padomes Direktīva 2003/85/EK),

| — | 3.1.daļas 9.a punktā (Padomes Direktīva 2000/75/EK), |
| --- | --- |

—

3.1.daļas 9.a punktā (Padomes Direktīva 2000/75/EK),

| — | 4.1. daļas 1. punktā (Padomes Direktīva 64/432/EEK), |
| --- | --- |

—

4.1. daļas 1. punktā (Padomes Direktīva 64/432/EEK),

| — | 4.1. daļas 2. punktā (Padomes Direktīva 91/68/EEK), |
| --- | --- |

—

4.1. daļas 2. punktā (Padomes Direktīva 91/68/EEK),

| — | 5.1.daļas 6.a punktā (Padomes Direktīva 2002/99/EK), |
| --- | --- |

—

5.1.daļas 6.a punktā (Padomes Direktīva 2002/99/EK),

| — | 7.1. daļas 2. punktā (Padomes Direktīva 96/23/EK), |
| --- | --- |

—

7.1. daļas 2. punktā (Padomes Direktīva 96/23/EK),

| — | 7.1. daļas 8.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/99/EK), |
| --- | --- |

—

7.1. daļas 8.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/99/EK),

| — | 8.1. daļas 2. punktā (Padomes Direktīva 2009/156/EK). |
| --- | --- |

—

8.1. daļas 2. punktā (Padomes Direktīva 2009/156/EK).

II pielikuma (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) XII nodaļā (Pārtikas produkti):

| — | 18. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/13/EK), |
| --- | --- |

—

18. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/13/EK),

| — | 47. punktā (Padomes Direktīva 89/108/EEK). |
| --- | --- |

—

47. punktā (Padomes Direktīva 89/108/EEK).

II DAĻA

CITI VAJADZĪGIE PIELĀGOJUMI SAKARĀ AR PIEVIENOŠANOS

EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.1. daļas 4. punkta (Padomes Direktīva 97/78/EK) b) apakšpunkta pielāgojuma tekstu aizstāj ar šādu:

| “29. | Islandes Republikas teritorija. |
| --- | --- |

“29.

Islandes Republikas teritorija.

| 30. | Norvēģijas Karalistes teritorija, izņemot Svalbāru.” |
| --- | --- |

30.

Norvēģijas Karalistes teritorija, izņemot Svalbāru.”

---

IX PIELIKUMS

LĒMUMA 6. PANTA 6. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 6. punktā, pievieno šādās EEZ līguma II pielikuma (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) XV nodaļas (Bīstamas vielas) daļās:

| — | 1. punktā (Padomes Direktīva 67/548/EEK), |
| --- | --- |

—

1. punktā (Padomes Direktīva 67/548/EEK),

| — | 12.r punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK). |
| --- | --- |

—

12.r punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK).

---

X PIELIKUMS

LĒMUMA 6. PANTA 7. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 7. punktā, pievieno šādās EEZ Līguma XIII pielikuma (Transports) daļās:

| — | 13. punktā (Padomes Direktīva 92/106/EEK), |
| --- | --- |

—

13. punktā (Padomes Direktīva 92/106/EEK),

| — | 18.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK), |
| --- | --- |

—

18.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK),

| — | 24.c punktā (Padomes Direktīva 1999/37/EK), |
| --- | --- |

—

24.c punktā (Padomes Direktīva 1999/37/EK),

| — | 24.f punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/126/EK), |
| --- | --- |

—

24.f punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/126/EK),

| — | 36.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/59/EK), |
| --- | --- |

—

36.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/59/EK),

| — | 46.a punktā (Padomes Direktīva 91/672/EEK), |
| --- | --- |

—

46.a punktā (Padomes Direktīva 91/672/EEK),

| — | 47.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/87/EK). |
| --- | --- |

—

47.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/87/EK).

---

XI PIELIKUMS

LĒMUMA 6. PANTA 8. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 8. punktā, pievieno šādā Līguma IX pielikuma (Finanšu pakalpojumi) daļā:

| — | 1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK). |
| --- | --- |

—

1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK).

---

XII PIELIKUMS

LĒMUMA 6. PANTA 9. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 9. punktā, pievieno šādās EEZ līguma XXII pielikuma (Uzņēmējdarbības tiesības) daļās:

| — | 1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/101/EK), |
| --- | --- |

—

1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/101/EK),

| — | 2. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/30/ES), |
| --- | --- |

—

2. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/30/ES),

| — | 3. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/35/ES), |
| --- | --- |

—

3. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/35/ES),

| — | 4. punktā (Padomes Ceturtā direktīva 78/660/EEK), |
| --- | --- |

—

4. punktā (Padomes Ceturtā direktīva 78/660/EEK),

| — | 4. punkta (Padomes Ceturtā Direktīva) 78/660/EEK otrajā ievilkumā (Padomes Septītā Direktīva 83/349/EEK), |
| --- | --- |

—

4. punkta (Padomes Ceturtā Direktīva) 78/660/EEK otrajā ievilkumā (Padomes Septītā Direktīva 83/349/EEK),

| — | 9. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/102/EK). |
| --- | --- |

—

9. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/102/EK).

---

XIII PIELIKUMS

LĒMUMA 6. PANTA 10. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 10. punktā, pievieno šādās EEZ līguma VII pielikuma (Profesionāla kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) daļās:

| — | 1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK), |
| --- | --- |

—

1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK),

| — | 2. punktā (Padomes Direktīva 77/249/EEK), |
| --- | --- |

—

2. punktā (Padomes Direktīva 77/249/EEK),

| — | 2.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/5/EK), |
| --- | --- |

—

2.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/5/EK),

| — | 4. punktā (Padomes Direktīva 74/557/EEK). |
| --- | --- |

—

4. punktā (Padomes Direktīva 74/557/EEK).

---

XIV PIELIKUMS

LĒMUMA 6. PANTA 11. PUNKTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

Ievilkumu, kas minēts 6. panta 11. punktā, pievieno šādās EEZ līguma II pielikuma (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) XII nodaļas (Pārtikas produkti) daļās:

| — | 54.w punktā (Komisijas Direktīva 1999/21/EK),






  — | 54. zzzv punktā (Komisijas Direktīva 2006/141/EK). |
| --- | --- | --- |

—

54.w punktā (Komisijas Direktīva 1999/21/EK),

—

54. zzzv punktā (Komisijas Direktīva 2006/141/EK).

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/103

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 302/14/COL

(2014. gada 16. jūlijs),

ar kuru deviņdesmit devīto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, grozot konkrētas valsts atbalsta pamatnostādnes [2015/95]

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“Iestāde”),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”), jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 24. pantu, kā arī 3. protokola I daļas 1. pantu,

Tā kā:

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis Līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu.

Eiropas Komisija 2014. gada 21. maijā pieņēma paziņojumu, ar ko groza Komisijas paziņojumus par ES pamatnostādnēm valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu, Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2014.–2020. gadam, valsts atbalstu filmām un citiem audiovizuālajiem darbiem, Pamatnostādnēm par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus, un Pamatnostādnēm par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (1). Grozījumu mērķi ir saskaņot dažādās valsts atbalsta pamatnostādnēs iekļautos noteikumus par pārredzamību un vienkāršot spēkā esošos noteikumus.

Šis paziņojums attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonu.

Visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana saskaņā ar EEZ līguma 1. pantā noteikto viendabīguma mērķi.

Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikumā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Eiropas Komisiju jāpieņem jauni noteikumi atbilstoši Eiropas Komisijas pieņemtajiem noteikumiem.

APSPRIEDUSIES ar Eiropas Komisiju,

APSPRIEDUSIES ar EBTA valstīm, sūtot 2014. gada 30. jūnijā vēstuli par šo jautājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā groza šādi.

2. pants

Ar šo lēmumu:

| — | 74. punkta j) apakšpunkta pirmos divus teikumus pamatnostādnēs valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīkla ātru izvēršanu (2), |
| --- | --- |

—

74. punkta j) apakšpunkta pirmos divus teikumus pamatnostādnēs valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīkla ātru izvēršanu (2),

| — | 135. punktu Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam (3), |
| --- | --- |

—

135. punktu Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam (3),

| — | 51. punkta 7. apakšpunktu pamatnostādnēs par valsts atbalstu filmām un citiem audiovizuālajiem darbiem (4), |
| --- | --- |

—

51. punkta 7. apakšpunktu pamatnostādnēs par valsts atbalstu filmām un citiem audiovizuālajiem darbiem (4),

| — | 162. un 163. punktu Pamatnostādnēs par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (5) |
| --- | --- |

—

162. un 163. punktu Pamatnostādnēs par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (5)

aizstāj ar šādu tekstu:

“EBTA valstis nodrošina, ka visaptverošā valsts vai reģionāla līmeņa valsts atbalsta tīmekļa vietnē publicē šādu informāciju:

| — | apstiprinātās atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta piešķiršanas lēmuma un to īstenošanas noteikumu pilns teksts vai saite uz to, |
| --- | --- |

—

apstiprinātās atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta piešķiršanas lēmuma un to īstenošanas noteikumu pilns teksts vai saite uz to,

| — | atbalstu piešķirošā(-ās) iestāde(-es), |
| --- | --- |

—

atbalstu piešķirošā(-ās) iestāde(-es),

| — | individuālo saņēmēju vārdi vai nosaukumi, katram saņēmējam piešķirtā atbalsta veids un summa, piešķiršanas datums, uzņēmuma veids (MVU/liels uzņēmums), saņēmēja atrašanās vietas reģions (2. līmeņa statistikas reģionā) (6) un saņēmēja darbības galvenā ekonomikas nozare (NACE grupu līmenī) (7). |
| --- | --- |

—

individuālo saņēmēju vārdi vai nosaukumi, katram saņēmējam piešķirtā atbalsta veids un summa, piešķiršanas datums, uzņēmuma veids (MVU/liels uzņēmums), saņēmēja atrašanās vietas reģions (2. līmeņa statistikas reģionā) (6) un saņēmēja darbības galvenā ekonomikas nozare (NACE grupu līmenī) (7).

No šīs prasības var atbrīvot, ja individuālais atbalsts ir mazāks par EUR 500 000. Attiecībā uz shēmām nodokļu atvieglojumu veidā informāciju par individuālā atbalsta summām (8) var norādīt pa šādiem diapazoniem (miljonos EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 un vairāk].

Šī informācija ir jāpublicē pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, tā jāglabā vismaz 10 gadus un tai ir bez ierobežojumiem jābūt pieejamai sabiedrībai (9). Līdz 2016. gada 1. jūlijam EBTA valstīm iepriekš minētās informācijas publicēšana nav obligāta (10).

3. pants

1.   Ar šo lēmumu šādi groza Reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014.–2020. gadam un reģionālā valsts atbalsta shēmām piemērotos uzraudzības nosacījumus:

| — | svītro 169. punktu Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam, tostarp uzraudzības nosacījumu, |
| --- | --- |

—

svītro 169. punktu Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam, tostarp uzraudzības nosacījumu,

| — | svītro IV pielikumu Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam. |
| --- | --- |

—

svītro IV pielikumu Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam.

2.   Attiecībā uz reģionālā valsts atbalsta shēmām, kas jau apstiprinātas saskaņā ar Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2014.–2020. gadam, tostarp iepriekš minēto pamatnostādņu 169. punktā noteikto uzraudzības nosacījumu, tiek piešķirts atbrīvojums no uzraudzības nosacījuma. Attiecīgi svītro 65. punktu 2014. gada 18. jūnija Lēmumā 225/14/COL par reģionāli diferencētām sociālās nodrošināšanas iemaksām 2014.–2020. gadā.

4. pants

Ar šo lēmumu šādi groza Pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus (11):

| — | 166. punkta v) apakšpunktā:






  — | tekstu:“Šo prasību var neievērot attiecībā uz MVU, kas nav veikuši komerciālus pārdošanas darījumus nevienā tirgū, un attiecībā uz ieguldījumiem, kas galīgajā saņēmēja uzņēmumā nepārsniedz EUR 200 000.” |
| --- | --- | --- |

—

166. punkta v) apakšpunktā:

—

tekstu:“Šo prasību var neievērot attiecībā uz MVU, kas nav veikuši komerciālus pārdošanas darījumus nevienā tirgū, un attiecībā uz ieguldījumiem, kas galīgajā saņēmēja uzņēmumā nepārsniedz EUR 200 000.”

| — | aizstāj ar šādu:“Šo prasību var neievērot attiecībā uz MVU, kas nav veikuši komerciālus pārdošanas darījumus nevienā tirgū, un attiecībā uz ieguldījumiem, kas galīgajā saņēmēja uzņēmumā nepārsniedz EUR 500 000.”; |
| --- | --- |

—

aizstāj ar šādu:“Šo prasību var neievērot attiecībā uz MVU, kas nav veikuši komerciālus pārdošanas darījumus nevienā tirgū, un attiecībā uz ieguldījumiem, kas galīgajā saņēmēja uzņēmumā nepārsniedz EUR 500 000.”;

| — | 166. punkta vi) apakšpunktā:






  — | tekstu:“saņemto fiskālo priekšrocību summa, ja tā ir lielāka par EUR 200 000. Šādu summu var sniegt EUR 2 miljonu diapazonos.” |
| --- | --- | --- |

—

166. punkta vi) apakšpunktā:

—

tekstu:“saņemto fiskālo priekšrocību summa, ja tā ir lielāka par EUR 200 000. Šādu summu var sniegt EUR 2 miljonu diapazonos.”

| — | aizstāj ar šādu:“saņemto fiskālo priekšrocību summa, ja tā ir lielāka par EUR 500 000. Šo summu var norādīt pa šādiem diapazoniem (miljonos EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 un vairāk].”; |
| --- | --- |

—

aizstāj ar šādu:“saņemto fiskālo priekšrocību summa, ja tā ir lielāka par EUR 500 000. Šo summu var norādīt pa šādiem diapazoniem (miljonos EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 un vairāk].”;

| — | un 166. punkta beigās pievieno šādu tekstu:

  “Līdz 2016. gada 1. jūlijam EBTA valstīm iepriekš minētās informācijas sniegšana nav obligāta. (12) |
| --- | --- |

—

un 166. punkta beigās pievieno šādu tekstu:

“Līdz 2016. gada 1. jūlijam EBTA valstīm iepriekš minētās informācijas sniegšana nav obligāta. (12)

5. pants

Ar šo lēmumu šādu tekstu:

| | “Tādām atbalsta shēmām, uz kurām grupu atbrīvojuma regula neattiecas vienīgi to lielā budžeta dēļ, Iestāde saderības novērtējumu veiks, pamatojoties vienīgi uz novērtējuma plānu.” pievieno:






  — | 49. punkta beigās pamatnostādnēs valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīkla ātru izvēršanu, |
| --- | --- | --- |

“Tādām atbalsta shēmām, uz kurām grupu atbrīvojuma regula neattiecas vienīgi to lielā budžeta dēļ, Iestāde saderības novērtējumu veiks, pamatojoties vienīgi uz novērtējuma plānu.” pievieno:

—

49. punkta beigās pamatnostādnēs valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīkla ātru izvēršanu,

| — | 138. punkta beigās Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

138. punkta beigās Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam,

| — | 167. punkta beigās Pamatnostādnēs par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām, |
| --- | --- |

—

167. punkta beigās Pamatnostādnēs par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām,

| — | 172. punkta beigās Pamatnostādnēs par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus. |
| --- | --- |

—

172. punkta beigās Pamatnostādnēs par valsts atbalstu, lai veicinātu riska finansējuma ieguldījumus.

6. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2014. gada 16. jūlijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja

Oda Helen SLETNES

Kolēģijas locekle

Helga JÓNSDÓTTIR

---

(1)  OV C 198, 27.6.2014., 30. lpp.

1

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicētas. Pieejamas šādā tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicētas. Pieejamas šādā tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---Guidelines-on-regional-State-Aid-for-2014-2020.pdf.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicētas. Pieejamas šādā tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part_IV_-_State_aid_for_films_and_other_audiovisual_works.pdf.

4

Oficiālajā Vēstnesī

(5)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicētas. Pieejamas šādā tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Aviation-Guidelines.pdf.

5

Oficiālajā Vēstnesī

(6)  Akronīma “NUTS” vietā atbilstošajās Komisijas pamatnostādnēs tiek izmantots jēdziens “statistikas reģions”. Akronīms NUTS ir atvedināts no jēdziena “Nomenclature of Territorial Units for Statistics” (Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūra) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.). Šī regula nav iekļauta EEZ līgumā. Tomēr, lai ieviestu kopējas definīcijas, ņemot vērā arvien pieaugošo pieprasījumu pēc reģionāla līmeņa statistiskās informācijas, Eiropas Savienības Statistikas birojs (Eurostat) un kandidātvalstu un EBTA valstu statistikas iestādes vienojās, ka tiks noteikti NUTS klasifikācijai atbilstoši statistikas reģioni.

6

NUTS

NUTS

Nomenclature of Territorial Units for Statistics

NUTS

Eurostat

NUTS

(7)  Izņemot komercnoslēpumus un citu konfidenciālu informāciju, ja ir sniegts pietiekams pamatojums un Iestāde tam ir piekritusi (skatīt Iestādes pamatnostādnes par dienesta noslēpumu valsts atbalsta lēmumos (OV L 154, 8.6.2006., 27. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 29, 8.6.2006., 1. lpp.)).

7

(8)  Publicējamā summa ir maksimālais atļautais nodokļu atvieglojums, nevis katru gadu atskaitītā summa (piemēram, nodokļu kredīta gadījumā publicē maksimālo atļauto nodokļu kredīta summu, nevis faktisko summu, kura var būt atkarīga no apliekamajiem ienākumiem un katru gadu var mainīties).

8

(9)  Šo informāciju publicē 6 mēnešu laikā no piešķiršanas dienas (vai atbalstam nodokļu atvieglojumu veidā – 1 gada laikā no dienas, kad jāiesniedz nodokļu deklarācija). Nelikumīga atbalsta gadījumā EBTA valstīm būs jānodrošina, ka šī informācija tiek publicēta ex post vismaz 6 mēnešu laikā no Iestādes lēmuma datuma. Informāciju dara pieejamu formātā, kas nodrošina iespēju datus meklēt, izgūt un viegli publicēt internetā, piemēram, CSV vai XML formātā.

9

ex post

CSV

XML

(10)  Nav prasīts publicēt informāciju par atbalstu, kas piešķirts līdz 2016. gada 1. jūlijam, un fiskālā atbalsta gadījumā – par atbalstu, kas pieprasīts vai piešķirts līdz 2016. gada 1. jūlijam.”

10

(11)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicētas. Pieejamas šādā tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---State%20aid-to-promote-risk-finance-investments--(Applicable-from-1-July-2014).pdf.

11

Oficiālajā Vēstnesī

(12)  Nav prasīts publicēt informāciju par atbalstu, kas piešķirts līdz 2016. gada 1. jūlijam, un fiskālā atbalsta gadījumā – par atbalstu, kas pieprasīts vai piešķirts līdz 2016. gada 1. jūlijam.”

12

---

Labojumi

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/106

---

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 1263/96 (1996. gada 1. jūlijs), ar ko papildina pielikumu Regulai (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā

(
  “Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis” L 163, 1996. gada 2. jūlijs
  )

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 03. nodaļa, 19. sējums, 234. lpp.)

21. lappusē pielikuma A punktā “Līguma II pielikumā uzskaitītie produkti, kas paredzēti cilvēku uzturam”, Eļļas un tauki, AUSTRIJA:

tekstu:

“Steierisches Kürbiskernöl (AĢIN)”

lasīt šādi:

“Steirisches Kürbiskernöl (AĢIN)”.

---

| 22.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/106

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) Nr. 1361/2014 (2014. gada 18. decembris), ar kuru attiecībā uz starptautisko finanšu pārskatu standartiem Nr. 3 un 13 un starptautisko grāmatvedības standartu Nr. 40 groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 365, 2014. gada 19. decembris
  )

121. lappusē 2. pantā:

tekstu:

“2. pants

Katrs uzņēmums piemēro 1. panta 1. punktā minētos grozījumus, vēlākais, no dienas, kad sākas tā pirmais finanšu gads, kurš sākas [pirmā tā mēneša diena, kas seko pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] vai vēlāk.”

lasīt šādi:

“2. pants

Katrs uzņēmums piemēro 1. panta 1. punktā minētos grozījumus vēlākais no dienas, kad sākas tā pirmais finanšu gads, kurš sākas 2015. gada 1. janvārī vai vēlāk.”

---