# Europos Sąjungos L 347/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 347 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. gruodžio 3d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 347

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. gruodžio 3d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2014/866/ES |
| | * | 2014 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl bendradarbiavimo taikant konkurencijos teisės aktus sudarymo | 1 |
| | | Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl bendradarbiavimo taikant konkurencijos teisės aktus | 3 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1280/2014, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Bra (SKVN)] | 10 |
| | * | 2014 m. gruodžio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1281/2014, kuriuo uždraudžiama su Airijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrines plekšnes VIIh, VIIj ir VIIk zonose | 11 |
| | * | 2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1282/2014, kuriuo iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 180/2014 nurodyti didžiausi perdirbtų produktų, kuriuos galima eksportuoti arba siųsti iš Ispanijos ir Prancūzijos atokiausių regionų, kiekiai ir susijusių trečiųjų šalių sąrašas | 13 |
| | * | 2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1283/2014, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas | 17 |
| | | 2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1284/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 38 |
| | | 2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1285/2014, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas tam tikrų pieno produktų, eksportuotinų į Dominikos Respubliką pagal Reglamente (EB) Nr. 1187/2009 nustatytas kvotas, eksporto licencijų paraiškoms | 40 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | | 2014/867/ES |
| | * | 2014 m. gegužės 8 d. Jungtinio ES–PIO komiteto sprendimas Nr. 1/2014, kuriuo iš dalies keičiama Europos – Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams, 3 protokolo dėl sąvokos produktų kilmė apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalis | 42 |
| | | 2014/868/ES |
| | * | 2014 m. rugsėjo 4 d. ES–Egipto asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/2014, kuriuo iš dalies keičiama Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimo, steigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos 4 protokolo dėl sąvokos produktų kilmė apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalis | 44 |
| | | 2014/869/ES |
| | * | 2014 m. spalio 3 d. ES–Maroko asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/2014, kuriuo iš dalies keičiama Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 4 protokolo dėl sąvokos produktų kilmė apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalis | 45 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2014/866/ES

*

2014 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl bendradarbiavimo taikant konkurencijos teisės aktus sudarymo

1

Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl bendradarbiavimo taikant konkurencijos teisės aktus

3

REGLAMENTAI

*

2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1280/2014, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Bra (SKVN)]

10

*

2014 m. gruodžio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1281/2014, kuriuo uždraudžiama su Airijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrines plekšnes VIIh, VIIj ir VIIk zonose

11

*

2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1282/2014, kuriuo iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 180/2014 nurodyti didžiausi perdirbtų produktų, kuriuos galima eksportuoti arba siųsti iš Ispanijos ir Prancūzijos atokiausių regionų, kiekiai ir susijusių trečiųjų šalių sąrašas

13

*

2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1283/2014, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas

17

2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1284/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

38

2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1285/2014, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas tam tikrų pieno produktų, eksportuotinų į Dominikos Respubliką pagal Reglamente (EB) Nr. 1187/2009 nustatytas kvotas, eksporto licencijų paraiškoms

40

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

2014/867/ES

*

2014 m. gegužės 8 d. Jungtinio ES–PIO komiteto sprendimas Nr. 1/2014, kuriuo iš dalies keičiama Europos – Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams, 3 protokolo dėl sąvokos produktų kilmė apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalis

42

2014/868/ES

*

2014 m. rugsėjo 4 d. ES–Egipto asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/2014, kuriuo iš dalies keičiama Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimo, steigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos 4 protokolo dėl sąvokos produktų kilmė apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalis

44

2014/869/ES

*

2014 m. spalio 3 d. ES–Maroko asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/2014, kuriuo iš dalies keičiama Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 4 protokolo dėl sąvokos produktų kilmė apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalis

45

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2014 m. liepos 22 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1014/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 papildomas nuostatomis dėl bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos, taikomos veiksmams, finansuojamiems Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo lėšomis, turinio ir struktūros, klaidų ištaisymas ( OL L 283, 2014 9 27 ) | 46 |

Klaidų ištaisymas

*

2014 m. liepos 22 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1014/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 papildomas nuostatomis dėl bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos, taikomos veiksmams, finansuojamiems Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo lėšomis, turinio ir struktūros, klaidų ištaisymas ( OL L 283, 2014 9 27 )

( OL L 283, 2014 9 27 )

46

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. spalio 21 d.

dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl bendradarbiavimo taikant konkurencijos teisės aktus sudarymo

(2014/866/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 103 ir 352 straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| (1) | remiantis Tarybos sprendimu 2013/203/ES (1), Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl bendradarbiavimo taikant konkurencijos teisės aktus pasirašytas 2013 m. gegužės 17 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Tarybos sprendimu 2013/203/ES (1), Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl bendradarbiavimo taikant konkurencijos teisės aktus pasirašytas 2013 m. gegužės 17 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas;

| (2) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(2)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl bendradarbiavimo taikant konkurencijos teisės aktus.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 14 straipsnyje numatytą pranešimą (2).

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2014 m. spalio 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. GOZI

---

(1)  2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/203/ES dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl bendradarbiavimo taikant konkurencijos teisės aktus pasirašymo Europos Sąjungos vardu (OL L 117, 2013 4 27, p. 6).

1

(2)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

2

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/3

---

Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos

SUSITARIMAS

dėl bendradarbiavimo taikant konkurencijos teisės aktus

EUROPOS SĄJUNGA (toliau – Sąjunga)

ir

ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA (toliau – Šveicarija),

toliau – Šalis arba Šalys,

ATSIŽVELGDAMOS į glaudžius Sąjungos ir Šveicarijos ryšius ir pripažindamos, kad bendradarbiavimas siekiant spręsti antikonkurencinės veiklos problemą padės gerinti ir stiprinti jų santykius,

ATKREIPDAMOS DĖMESĮ tai, kad abi Šalys laikosi nuomonės, jog siekiant, kad jų atitinkamos rinkos veiktų veiksmingai, taip pat abiejų Šalių vartotojų ekonominei gerovei bei tarpusavio prekybai svarbu tinkamai ir veiksmingai užtikrinti konkurencijos teisės aktų vykdymą,

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Sąjungos ir Šveicarijos konkurencijos teisės aktų vykdymo užtikrinimo sistemos grindžiamos tais pačiais principais ir jose nustatytos panašios taisyklės,

ATSIŽVELGDAMOS į patikslintą Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos tarybos rekomendaciją dėl šalių narių bendradarbiavimo kovojant su antikonkurencine veikla, darančia poveikį tarptautinei prekybai, priimtą 1995 m. liepos 27 ir 28 d.,

PRIPAŽINDAMOS, kad bendradarbiavimas ir koordinavimas, taip pat keitimasis informacija, visų pirma perduodant informaciją, kurią Šalys gavo atlikus tyrimus, padės veiksmingiau užtikrinti abiejų Šalių konkurencijos teisės aktų vykdymą,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Tikslas

Šio Susitarimo tikslas – prisidėti prie veiksmingo abiejų Šalių konkurencijos teisės aktų vykdymo užtikrinimo, skatinant Šalių konkurencijos institucijų bendradarbiavimą bei veiksmų derinimą, įskaitant keitimąsi informacija, ir užkirsti kelią Šalių konfliktams dėl abiejų Šalių konkurencijos teisės taikymo arba sumažinti galimybę jiems kilti.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame Susitarime vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | Šalių konkurencijos institucija ir konkurencijos institucijos:






  a) | Sąjungoje – Europos Komisija, kiek tai susiję su jos atsakomybe pagal Sąjungos konkurencijos teisės aktus; ir |
| --- | --- | --- |

1)

Šalių konkurencijos institucija ir konkurencijos institucijos:

a)

Sąjungoje – Europos Komisija, kiek tai susiję su jos atsakomybe pagal Sąjungos konkurencijos teisės aktus; ir

| b) | Šveicarijoje – Konkurencijos komisija, įskaitant jos sekretoriatą; |
| --- | --- |

b)

Šveicarijoje – Konkurencijos komisija, įskaitant jos sekretoriatą;

| 2) | valstybės narės kompetentinga institucija – viena kiekvienos Sąjungos valstybės narės institucija, atsakinga už konkurencijos teisės aktų taikymą. Pasirašius šį Susitarimą, Sąjunga pateikia Šveicarijai tokių institucijų sąrašą. Europos Komisija informuoja Šveicarijos konkurencijos instituciją apie pasikeitimus ir perduoda atnaujintą sąrašą; |
| --- | --- |

2)

valstybės narės kompetentinga institucija – viena kiekvienos Sąjungos valstybės narės institucija, atsakinga už konkurencijos teisės aktų taikymą. Pasirašius šį Susitarimą, Sąjunga pateikia Šveicarijai tokių institucijų sąrašą. Europos Komisija informuoja Šveicarijos konkurencijos instituciją apie pasikeitimus ir perduoda atnaujintą sąrašą;

| 3) | konkurencijos teisės aktai:






  a) | Sąjungoje – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101, 102 ir 105 straipsniai, 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 139/2004), Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) 53 ir 54 straipsniai, kai taikomi kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 ir 102 straipsniais, juos įgyvendinantys reglamentai, taip pat visi jų pakeitimai; ir |
| --- | --- | --- |

3)

konkurencijos teisės aktai:

a)

Sąjungoje – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101, 102 ir 105 straipsniai, 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 139/2004), Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) 53 ir 54 straipsniai, kai taikomi kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 ir 102 straipsniais, juos įgyvendinantys reglamentai, taip pat visi jų pakeitimai; ir

| b) | Šveicarijoje – 1995 m. spalio 6 d. Federalinis aktas dėl kartelių ir kitų konkurencijos suvaržymų (toliau – „Acart“), jo įgyvendinimo reglamentas ir visi jo pakeitimai; |
| --- | --- |

b)

Šveicarijoje – 1995 m. spalio 6 d. Federalinis aktas dėl kartelių ir kitų konkurencijos suvaržymų (toliau – „Acart“), jo įgyvendinimo reglamentas ir visi jo pakeitimai;

| 4) | antikonkurencinė veikla – bet kokia veikla, kurią konkurencijos institucijos gali drausti arba už tokią veiklą skirti vienos arba abiejų Šalių konkurencijos teisės aktuose nustatytas sankcijas arba kitas ištaisomąsias priemones; |
| --- | --- |

4)

antikonkurencinė veikla – bet kokia veikla, kurią konkurencijos institucijos gali drausti arba už tokią veiklą skirti vienos arba abiejų Šalių konkurencijos teisės aktuose nustatytas sankcijas arba kitas ištaisomąsias priemones;

| 5) | vykdymo užtikrinimo veiksmai – konkurencijos teisės aktų taikymas Šalies konkurencijos institucijai atliekant tyrimą arba vykdant procedūrą; |
| --- | --- |

5)

vykdymo užtikrinimo veiksmai – konkurencijos teisės aktų taikymas Šalies konkurencijos institucijai atliekant tyrimą arba vykdant procedūrą;

| 6) | atliekant tyrimą gauta informacija – bet kokia informacija, kurią Šalis gavo naudodamasi oficialiu įgaliojimu atlikti tyrimą arba kuri Šaliai pateikta vykdant teisinę prievolę:






  a) | Sąjungoje – informacija, gauta perdavus prašymą pateikti informaciją pagal 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (1) (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 1/2003) 18 straipsnį, atlikus apklausą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 19 straipsnį ir Europos Komisijai arba jos vardu atlikus patikrinimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 20, 21 arba 22 straipsnius, arba informacija, gauta taikant Reglamentą (EB) Nr. 139/2004; |
| --- | --- | --- |

6)

atliekant tyrimą gauta informacija – bet kokia informacija, kurią Šalis gavo naudodamasi oficialiu įgaliojimu atlikti tyrimą arba kuri Šaliai pateikta vykdant teisinę prievolę:

a)

Sąjungoje – informacija, gauta perdavus prašymą pateikti informaciją pagal 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (1) (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 1/2003) 18 straipsnį, atlikus apklausą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 19 straipsnį ir Europos Komisijai arba jos vardu atlikus patikrinimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 20, 21 arba 22 straipsnius, arba informacija, gauta taikant Reglamentą (EB) Nr. 139/2004;

| b) | Šveicarijoje – informacija, gauta perdavus prašymą pateikti informaciją pagal „Acart“ 40 straipsnį, atlikus apklausą pagal „Acart“ 42 straipsnio 1 dalį ir konkurencijos institucijai atlikus patikrinimus pagal „Acart“ 42 straipsnio 2 dalį, arba informacija, gauta taikant 1996 m. birželio 17 d. Potvarkį dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės; |
| --- | --- |

b)

Šveicarijoje – informacija, gauta perdavus prašymą pateikti informaciją pagal „Acart“ 40 straipsnį, atlikus apklausą pagal „Acart“ 42 straipsnio 1 dalį ir konkurencijos institucijai atlikus patikrinimus pagal „Acart“ 42 straipsnio 2 dalį, arba informacija, gauta taikant 1996 m. birželio 17 d. Potvarkį dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės;

| 7) | informacija, gauta pagal baudos neskyrimo arba sumažinimo procedūrą:






  a) | Sąjungoje – remiantis Komisijos pranešimu dėl baudos neskyrimo arba sumažinimo kartelių bylose gauta informacija; ir |
| --- | --- | --- |

7)

informacija, gauta pagal baudos neskyrimo arba sumažinimo procedūrą:

a)

Sąjungoje – remiantis Komisijos pranešimu dėl baudos neskyrimo arba sumažinimo kartelių bylose gauta informacija; ir

| b) | Šveicarijoje – remiantis „Acart“ 49a straipsnio 2 dalimi ir 2004 m. kovo 12 d. Potvarkio dėl sankcijų už neteisėtus konkurencijos apribojimus 8–14 straipsniais gauta informacija; |
| --- | --- |

b)

Šveicarijoje – remiantis „Acart“ 49a straipsnio 2 dalimi ir 2004 m. kovo 12 d. Potvarkio dėl sankcijų už neteisėtus konkurencijos apribojimus 8–14 straipsniais gauta informacija;

| 8) | informacija, gauta pagal susitarimo procedūrą:






  a) | Sąjungoje – remiantis 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 773/2004 dėl bylų nagrinėjimo Komisijoje pagal EB Sutarties 81 ir 82 straipsnius tvarkos (1) (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 773/2004) 10a straipsniu gauta informacija; ir |
| --- | --- | --- |

8)

informacija, gauta pagal susitarimo procedūrą:

a)

Sąjungoje – remiantis 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 773/2004 dėl bylų nagrinėjimo Komisijoje pagal EB Sutarties 81 ir 82 straipsnius tvarkos (1) (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 773/2004) 10a straipsniu gauta informacija; ir

| b) | Šveicarijoje – remiantis „Acart“ 29 straipsniu gauta informacija. |
| --- | --- |

b)

Šveicarijoje – remiantis „Acart“ 29 straipsniu gauta informacija.

3 straipsnis

Pranešimai

1.   Šalies konkurencijos institucija kitos Šalies konkurencijos institucijai raštu praneša apie vykdymo užtikrinimo veiksmus, jeigu pranešančioji konkurencijos institucija mano, kad jie gali turėti poveikį svarbiems kitos Šalies interesams. Pranešimai pagal šį straipsnį gali būti perduodami elektroninėmis priemonėmis.

2.   Poveikį svarbiems kitos Šalies interesams galintys turėti vykdymo užtikrinimo veiksmai:

| a) | vykdymo užtikrinimo veiksmai, susiję su antikonkurencine veikla, išskyrus įmonės, kuri įsteigta arba kurios veikla organizuojama pagal kitos Šalies teritorijoje taikomus teisės aktus ir reglamentus, koncentraciją; |
| --- | --- |

a)

vykdymo užtikrinimo veiksmai, susiję su antikonkurencine veikla, išskyrus įmonės, kuri įsteigta arba kurios veikla organizuojama pagal kitos Šalies teritorijoje taikomus teisės aktus ir reglamentus, koncentraciją;

| b) | vykdymo užtikrinimo veiksmai, susiję su elgesiu, kurį, manoma, kita Šalis galėjo paskatinti, jo pareikalauti arba jį patvirtinti; |
| --- | --- |

b)

vykdymo užtikrinimo veiksmai, susiję su elgesiu, kurį, manoma, kita Šalis galėjo paskatinti, jo pareikalauti arba jį patvirtinti;

| c) | vykdymo užtikrinimo veiksmai, susiję su koncentracija, kai viena arba daugiau sandorio šalių yra įmonės, įsteigtos arba vykdančios veiklą pagal kitos Šalies teritorijoje taikomus teisės aktus; |
| --- | --- |

c)

vykdymo užtikrinimo veiksmai, susiję su koncentracija, kai viena arba daugiau sandorio šalių yra įmonės, įsteigtos arba vykdančios veiklą pagal kitos Šalies teritorijoje taikomus teisės aktus;

| d) | vykdymo užtikrinimo veiksmai, susiję su koncentracija, kai vieną arba daugiau sandorio šalių kontroliuoja įmonė, įsteigta arba vykdanti veiklą pagal kitos Šalies teritorijoje taikomus teisės aktus; |
| --- | --- |

d)

vykdymo užtikrinimo veiksmai, susiję su koncentracija, kai vieną arba daugiau sandorio šalių kontroliuoja įmonė, įsteigta arba vykdanti veiklą pagal kitos Šalies teritorijoje taikomus teisės aktus;

| e) | vykdymo užtikrinimo veiksmai, nukreipti prieš antikonkurencinę veiklą, išskyrus koncentraciją, kuri vykdoma arba buvo vykdoma ir didelėje kitos Šalies teritorijos dalyje; |
| --- | --- |

e)

vykdymo užtikrinimo veiksmai, nukreipti prieš antikonkurencinę veiklą, išskyrus koncentraciją, kuri vykdoma arba buvo vykdoma ir didelėje kitos Šalies teritorijos dalyje;

| f) | vykdymo užtikrinimo veiksmai, susiję su teisės gynimo priemonėmis, kuriomis kitos Šalies teritorijoje aiškiai reikalaujama tam tikro elgesio ar jis aiškiai draudžiamas arba kuriomis nustatyti privalomi įpareigojimai įmonėms toje teritorijoje. |
| --- | --- |

f)

vykdymo užtikrinimo veiksmai, susiję su teisės gynimo priemonėmis, kuriomis kitos Šalies teritorijoje aiškiai reikalaujama tam tikro elgesio ar jis aiškiai draudžiamas arba kuriomis nustatyti privalomi įpareigojimai įmonėms toje teritorijoje.

3.   Pagal 1 dalį turi būti pranešama koncentracijos atveju:

| a) | Sąjungoje – kai pradedama procedūra pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies c punktą; ir |
| --- | --- |

a)

Sąjungoje – kai pradedama procedūra pagal Reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies c punktą; ir

| b) | Šveicarijoje – kai pradedama procedūra pagal „Acart“ 33 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

Šveicarijoje – kai pradedama procedūra pagal „Acart“ 33 straipsnį.

4.   Kitais atvejais nei koncentracija pagal 1 dalį turi būti pranešama:

| a) | Sąjungoje – kai pradedama procedūra, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 773/2004 2 straipsnyje; ir |
| --- | --- |

a)

Sąjungoje – kai pradedama procedūra, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 773/2004 2 straipsnyje; ir

| b) | Šveicarijoje – kai pradedama procedūra pagal „Acart“ 27 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

Šveicarijoje – kai pradedama procedūra pagal „Acart“ 27 straipsnį.

5.   Pranešimuose visų pirma turi būti nurodyta: tyrimo šalių pavadinimai, tiriama veikla ir rinkos, su kuriomis ji susijusi, atitinkamos teisės nuostatos ir vykdymo užtikrinimo veiksmų data.

4 straipsnis

Vykdymo užtikrinimo veiklos koordinavimas

1.   Kai abiejų Šalių konkurencijos institucijos užtikrina susijusių teisės aktų vykdymą, jos gali koordinuoti savo vykdymo užtikrinimo veiklą. Visų pirma jos gali koordinuoti patikrinimų laiką.

2.   Svarstydamos, ar konkretūs vykdymo užtikrinimo veiksmai galėtų būti derinami, Šalių konkurencijos institucijos turėtų, be kita ko, atsižvelgti į tokius veiksnius:

| a) | tokio derinimo poveikį Šalių konkurencijos institucijų gebėjimui pasiekti savo vykdymo užtikrinimo veiksmų tikslus; |
| --- | --- |

a)

tokio derinimo poveikį Šalių konkurencijos institucijų gebėjimui pasiekti savo vykdymo užtikrinimo veiksmų tikslus;

| b) | santykinius Šalių konkurencijos institucijų gebėjimus gauti vykdymo užtikrinimo veiksmams atlikti būtiną informaciją; |
| --- | --- |

b)

santykinius Šalių konkurencijos institucijų gebėjimus gauti vykdymo užtikrinimo veiksmams atlikti būtiną informaciją;

| c) | galimybę išvengti prieštaraujančių įpareigojimų ir nereikalingos naštos įmonėms, kurių atžvilgiu atliekami vykdymo užtikrinimo veiksmai; ir |
| --- | --- |

c)

galimybę išvengti prieštaraujančių įpareigojimų ir nereikalingos naštos įmonėms, kurių atžvilgiu atliekami vykdymo užtikrinimo veiksmai; ir

| d) | galimybę veiksmingiau pasinaudoti ištekliais. |
| --- | --- |

d)

galimybę veiksmingiau pasinaudoti ištekliais.

3.   Bet kurios Šalies konkurencijos institucija bet kuriuo metu gali apriboti vykdymo užtikrinimo veiksmų derinimą ir nepriklausomai atlikti konkretų vykdymo užtikrinimo veiksmą, jeigu apie tai tinkamai praneša kitos Šalies konkurencijos institucijai.

5 straipsnis

Konfliktų vengimas (pasyvusis pripažinimas)

1.   Šalies konkurencijos institucija atidžiai atsižvelgia į svarbius kitos Šalies interesus visais savo vykdymo užtikrinimo veiksmų etapais, įskaitant sprendimus dėl vykdymo užtikrinimo veiksmų pradžios, vykdymo užtikrinimo veiksmų apimties ir sankcijų arba kitų prašomų ištaisomųjų priemonių pobūdžio kiekvienu atveju.

2.   Jeigu Šalies konkurencijos institucijos numatytas vykdymo užtikrinimo veiksmas gali paveikti svarbius kitos Šalies interesus, pirmoji Šalis, nepažeisdama savo veiksmų laisvės, turi stengtis:

| a) | kitos Šalies konkurencijos institucijai laiku pranešti apie svarbius pokyčius, susijusius su tos Šalies interesais, |
| --- | --- |

a)

kitos Šalies konkurencijos institucijai laiku pranešti apie svarbius pokyčius, susijusius su tos Šalies interesais,

| b) | kitos Šalies konkurencijos institucijai suteikti galimybę pateikti pastabas; ir |
| --- | --- |

b)

kitos Šalies konkurencijos institucijai suteikti galimybę pateikti pastabas; ir

| c) | atsižvelgti į kitos Šalies konkurencijos institucijos pastabas, besąlygiškai pripažįstant kiekvienos Šalies teisę nepriklausomai priimti sprendimus. |
| --- | --- |

c)

atsižvelgti į kitos Šalies konkurencijos institucijos pastabas, besąlygiškai pripažįstant kiekvienos Šalies teisę nepriklausomai priimti sprendimus.

Ši dalis taikoma nedarant poveikio Šalių konkurencijos institucijų įpareigojimams pagal 3 straipsnio 3 ir 4 dalis.

3.   Jeigu Šalies konkurencijos institucija mano, kad jos atliekami vykdymo užtikrinimo veiksmai gali turėti neigiamą poveikį svarbiems kitos Šalies interesams, ji deda visas pastangas, kad tinkamai suderintų interesus. Siekdama tinkamai suderinti interesus, be visų kitų veiksnių, kurie gali būti svarbūs tokiomis aplinkybėmis, atitinkamos Šalies konkurencijos institucija turėtų atsižvelgti į tokius veiksnius:

| a) | santykinę faktinio arba potencialaus antikonkurencinės veiklos poveikio svarbą ginant svarbius Šalies interesus, palyginti su poveikiu svarbiems kitos Šalies interesams; |
| --- | --- |

a)

santykinę faktinio arba potencialaus antikonkurencinės veiklos poveikio svarbą ginant svarbius Šalies interesus, palyginti su poveikiu svarbiems kitos Šalies interesams;

| b) | santykinę veiksmų arba sandorių, vykdomų Šalies teritorijoje, svarbą antikonkurencinei veiklai, palyginti su kitos Šalies teritorijoje vykdomais veiksmais arba sandoriais; |
| --- | --- |

b)

santykinę veiksmų arba sandorių, vykdomų Šalies teritorijoje, svarbą antikonkurencinei veiklai, palyginti su kitos Šalies teritorijoje vykdomais veiksmais arba sandoriais;

| c) | kiek tai turėtų įtakos kitos Šalies vykdymo užtikrinimo veiksmams tų pačių įmonių atžvilgiu; ir |
| --- | --- |

c)

kiek tai turėtų įtakos kitos Šalies vykdymo užtikrinimo veiksmams tų pačių įmonių atžvilgiu; ir

| d) | kokiu mastu įmonėms reikės vykdyti tarpusavyje prieštaraujančius abiejų Šalių reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

kokiu mastu įmonėms reikės vykdyti tarpusavyje prieštaraujančius abiejų Šalių reikalavimus.

6 straipsnis

Abipusiai naudingas pripažinimas

1.   Jeigu Šalies konkurencijos institucija mano, kad kitos Šalies teritorijoje atlikta antikonkurencinė veikla gali daryti neigiamą poveikį svarbiems jos interesams, ji, atsižvelgdama į tai, kad svarbu vengti jurisdikcijos konfliktų ir kad kitos Šalies konkurencijos institucija gali veiksmingiau atlikti vykdymo užtikrinimo veiksmus dėl tokios antikonkurencinės veiklos, gali prašyti kitos Šalies konkurencijos institucijos pradėti reikiamus vykdymo užtikrinimo veiksmus.

2.   Prašyme kuo konkrečiau nurodomas antikonkurencinės veiklos pobūdis ir jos faktinis arba galimas poveikis svarbiems Šalies, kurios konkurencijos institucija pateikė prašymą, interesams. Jame siūloma suteikti išsamesnės informacijos apie tai ir kitaip bendradarbiauti pagal prašančiosios konkurencijos institucijos galimybes.

3.   Prašomoji konkurencijos institucija atidžiai apsvarsto, ar pradėti vykdymo užtikrinimo veiksmus, ar išplėsti jau atliekamus vykdymo užtikrinimo veiksmus dėl prašyme nurodytos antikonkurencinės veiklos. Prašomoji konkurencijos institucija kuo greičiau praneša prašančiajai konkurencijos institucijai apie savo sprendimą. Jeigu pradedami arba išplečiami vykdymo užtikrinimo veiksmai, prašomoji konkurencijos institucija prašančiajai konkurencijos institucijai praneša apie jų rezultatus ir, jei įmanoma, apie svarbius tarpinius rezultatus.

4.   Šiuo straipsniu nevaržoma prašomosios konkurencijos institucijos veiksmų laisvė pagal savo konkurencijos teisės aktus ir vykdymo užtikrinimo politikos kryptis nuspręsti, ar pradėti vykdymo užtikrinimo veiksmus dėl prašyme nurodytos antikonkurencinės veiklos, taip pat nekliudoma prašančiajai konkurencijos institucijai atsiimti savo prašymą.

7 straipsnis

Keitimasis informacija

1.   Siekdamos šio Susitarimo tikslo, nustatyto 1 straipsnyje, Šalių konkurencijos institucijos gali pasidalyti nuomonėmis ir keistis informacija, susijusia su savo atitinkamų konkurencijos teisės aktų taikymu, kaip numatyta šiame straipsnyje ir 8, 9 bei 10 straipsniuose.

2.   Šalių konkurencijos institucijos gali aptarti bet kokią informaciją, įskaitant gautą atliekant tyrimus, kai tai būtina siekiant palaikyti bendradarbiavimą ir koordinavimą, kaip nustatyta šiame Susitarime.

3.   Šalių konkurencijos institucijos jų žinioje esančią informaciją gali perduoti viena kitai, gavusios aiškų įmonės, pateikusios tą informaciją, raštišką sutikimą. Kai tokia informacija apima asmens duomenis, tokie asmens duomenys gali būti perduodami tik tuomet, kai Šalių konkurencijos institucijos tiria tą patį ar susijusį veiksmą arba sandorį. Taikomos 9 straipsnio 3 dalies nuostatos.

4.   Nesant šio straipsnio 3 dalyje nurodyto sutikimo, Šalies konkurencijos institucija, gavusi prašymą, kitos Šalies konkurencijos institucijai perduoda atliekant tyrimą gautą ir jos žinioje jau esančią informaciją naudoti kaip įrodymus, jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | atliekant tyrimą gauta informacija gali būti perduota tik jeigu abi konkurencijos institucijos tiria tą patį arba susijusį veiksmą arba sandorį; |
| --- | --- |

a)

atliekant tyrimą gauta informacija gali būti perduota tik jeigu abi konkurencijos institucijos tiria tą patį arba susijusį veiksmą arba sandorį;

| b) | prašymas suteikti tokią informaciją teikiamas raštu ir jame turi būti bendrai aprašytas tyrimo arba procedūros, su kuria (-iuo) susijęs prašymas, dalykas bei pobūdis ir konkrečios teisės nuostatos. Prašyme taip pat nurodomos įmonės, dėl kurių atliekamas tyrimas arba kurioms taikoma procedūra ir kurių tapatybė gali būti atskleista pateikus prašymą; ir |
| --- | --- |

b)

prašymas suteikti tokią informaciją teikiamas raštu ir jame turi būti bendrai aprašytas tyrimo arba procedūros, su kuria (-iuo) susijęs prašymas, dalykas bei pobūdis ir konkrečios teisės nuostatos. Prašyme taip pat nurodomos įmonės, dėl kurių atliekamas tyrimas arba kurioms taikoma procedūra ir kurių tapatybė gali būti atskleista pateikus prašymą; ir

| c) | prašomoji konkurencijos institucija, pasitarusi su prašančiąja konkurencijos institucija, nustato, kokia jos turima informacija yra aktuali ir gali būti perduota. |
| --- | --- |

c)

prašomoji konkurencijos institucija, pasitarusi su prašančiąja konkurencijos institucija, nustato, kokia jos turima informacija yra aktuali ir gali būti perduota.

5.   Nė viena konkurencijos institucija nėra įpareigota su kita konkurencijos institucija aptarti atliekant tyrimą gautos informacijos arba jos perduoti, visų pirma jei tai nesuderinama su svarbiais jos interesais arba dėl to tenka prisiimti pernelyg didelę naštą.

6.   Šalių konkurencijos institucijos neaptaria ir neperduoda viena kitai informacijos, gautos pagal atleidimo nuo baudų ir baudų sumažinimo arba susitarimo procedūras, nebent informaciją pateikusi įmonė davė raštišką sutikimą.

7.   Šalių konkurencijos institucijos neaptaria, neprašo ir neperduoda atliekant tyrimą gautos informacijos, jeigu naudoti tokią informaciją draudžiama pagal procesines teises ir privilegijas, garantuojamas remiantis atitinkamais Šalių teisės aktais ir taikomas užtikrinant teisės vykdymą, įskaitant teisę neliudyti prieš save ir advokato pareigą neatskleisti profesinės paslapties.

8.   Jeigu Šalies konkurencijos institucija sužino, kad pagal šį straipsnį perduotame dokumente nurodyta neteisinga informacija, ji nedelsdama informuoja apie tai kitos Šalies konkurencijos instituciją, kuri neteisingą informaciją ištaiso arba pašalina.

8 straipsnis

Aptartos arba perduotos informacijos naudojimas

1.   Informaciją, kurią Šalies konkurencijos institucija aptaria su kitos Šalies konkurencijos institucija arba jai perduoda pagal šį Susitarimą, naudojama tik pastarosios Šalies konkurencijos teisės aktams įgyvendinti.

2.   Su kitos Šalies konkurencijos institucija aptariamą arba jai perduotą atliekant tyrimus gautą informaciją pagal šį Susitarimą gaunančioji konkurencijos institucija naudoja tik konkurencijos teisės aktų, taikomų tam pačiam arba susijusiam veiksmui arba sandoriui, vykdymui užtikrinti.

3.   Pagal 7 straipsnio 4 dalį perduotą informaciją gaunančioji konkurencijos institucija gali naudoti tik prašyme nurodytu tikslu.

4.   Pagal šį Susitarimą aptariama arba perduota informacija negali būti naudojama skiriant sankcijas fiziniams asmenims.

5.   Šalies konkurencijos institucija gali reikalauti, kad pagal šį Susitarimą perduota informacija būtų naudojama remiantis jo nuostatomis ir sąlygomis. Gaunančioji konkurencijos institucija, negavusi išankstinio perduodančiosios konkurencijos institucijos sutikimo, tokios informacijos negali naudoti pažeisdama tas nuostatas ir sąlygas.

9 straipsnis

Informacijos apsauga ir konfidencialumas

1.   Informaciją, kad pateiktas arba gautas prašymas, Šalių konkurencijos institucijos laiko konfidencialia. Pagal šį susitarimą gautą informaciją gaunančioji konkurencijos institucija laiko konfidencialia pagal savo atitinkamus teisės aktus. Abi konkurencijos institucijos atmeta trečiosios šalies ar kitos institucijos prašymus atskleisti gautą informaciją. Tai nedraudžia atskleisti informaciją šiais atvejais:

| a) | kai reikia kreiptis į teismą, kad šis priimtų sprendimą dėl Šalies vykdomo konkurencijos teisės akto (-ų) įgyvendinimo; |
| --- | --- |

a)

kai reikia kreiptis į teismą, kad šis priimtų sprendimą dėl Šalies vykdomo konkurencijos teisės akto (-ų) įgyvendinimo;

| b) | įmonėms, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas arba kurioms taikoma procedūra pagal Šalių konkurencijos teisės aktus ir kurių atžvilgiu informacija gali būti panaudota, jei tai būtina pagal informaciją gaunančios Šalies teisės aktą; |
| --- | --- |

b)

įmonėms, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas arba kurioms taikoma procedūra pagal Šalių konkurencijos teisės aktus ir kurių atžvilgiu informacija gali būti panaudota, jei tai būtina pagal informaciją gaunančios Šalies teisės aktą;

| c) | teismams per apeliacijos procedūras; |
| --- | --- |

c)

teismams per apeliacijos procedūras;

| d) | jei ir tik tiek, kiek tai būtina užtikrinant teisę susipažinti su dokumentais pagal Šalies teisės aktus. |
| --- | --- |

d)

jei ir tik tiek, kiek tai būtina užtikrinant teisę susipažinti su dokumentais pagal Šalies teisės aktus.

Tokiais atvejais gaunančioji konkurencijos institucija užtikrina visišką verslo paslapčių apsaugą.

2.   Jei Šalies konkurencijos institucija sužino, kad, nepaisant visų jos pastangų, informacija buvo atsitiktinai panaudota arba atskleista pažeidžiant šio straipsnio nuostatas, ji nedelsdama praneša apie tai kitos Šalies konkurencijos institucijai. Šalys nedelsdamos konsultuojasi dėl priemonių tokiai žalai, atsirandančiai dėl tokio informacijos panaudojimo arba atskleidimo, sumažinti ir užtikrina, kad tai nepasikartotų.

3.   Šalys užtikrina asmens duomenų apsaugą pagal atitinkamus savo teisės aktus.

10 straipsnis

Valstybių narių konkurencijos institucijų ir ELPA priežiūros institucijos informavimas

1.   Laikydamasi Sąjungos konkurencijos teisės aktų ar kitų tarptautinių nuostatų, susijusių su konkurencija, Europos Komisija gali:

| a) | pranešti valstybės narės, kurios svarbiems interesams daromas poveikis, kompetentingoms institucijoms apie Šveicarijos konkurencijos institucijos pagal 3 straipsnį atsiųstus pranešimus; |
| --- | --- |

a)

pranešti valstybės narės, kurios svarbiems interesams daromas poveikis, kompetentingoms institucijoms apie Šveicarijos konkurencijos institucijos pagal 3 straipsnį atsiųstus pranešimus;

| b) | pranešti valstybės narės kompetentingoms institucijoms apie bendradarbiavimą ir vykdymo užtikrinimo veiksmų derinimą; |
| --- | --- |

b)

pranešti valstybės narės kompetentingoms institucijoms apie bendradarbiavimą ir vykdymo užtikrinimo veiksmų derinimą;

| c) | vykdydama pareigą informuoti pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 11 ir 14 straipsnius bei Reglamento (EB) Nr. 139/2004 19 straipsnį, valstybių narių kompetentingoms institucijoms atskleisti tik Šveicarijos konkurencijos institucijos pagal šio Susitarimo 7 straipsnį perduotą informaciją; ir |
| --- | --- |

c)

vykdydama pareigą informuoti pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 11 ir 14 straipsnius bei Reglamento (EB) Nr. 139/2004 19 straipsnį, valstybių narių kompetentingoms institucijoms atskleisti tik Šveicarijos konkurencijos institucijos pagal šio Susitarimo 7 straipsnį perduotą informaciją; ir

| d) | vykdydama pareigą informuoti pagal EEE susitarimo 23 protokolo 6 ir 7 straipsnius dėl priežiūros institucijų bendradarbiavimo, ELPA priežiūros institucijai atskleisti tik Šveicarijos konkurencijos institucijos pagal šio Susitarimo 7 straipsnį perduotą informaciją. |
| --- | --- |

d)

vykdydama pareigą informuoti pagal EEE susitarimo 23 protokolo 6 ir 7 straipsnius dėl priežiūros institucijų bendradarbiavimo, ELPA priežiūros institucijai atskleisti tik Šveicarijos konkurencijos institucijos pagal šio Susitarimo 7 straipsnį perduotą informaciją.

2.   Informaciją, kuri nėra vieša ir kuri valstybės narės kompetentingoms institucijoms ir ELPA priežiūros institucijai suteikta pagal 1 dalį, Europos Komisija naudoja tik Sąjungos konkurencijos teisės aktų vykdymui užtikrinti ir ji negali būti atskleidžiama.

11 straipsnis

Konsultacijos

1.   Šalys konsultuojasi, bet kurios Šalies prašymu, visais klausimais, kurie gali kilti įgyvendinant šį susitarimą. Bet kurios Šalies prašymu Šalys svarsto galimybę peržiūrėti šio Susitarimo taikymą ir išnagrinėti galimybę toliau plėtoti bendradarbiavimą.

2.   Šalys kuo skubiau informuoja viena kitą apie savo konkurencijos teisės aktų pakeitimus, bet kokių kitų teisės aktų pakeitimus, taip pat apie bet kokius konkurencijos institucijų veiklos pokyčius, kurie gali turėti poveikį šio Susitarimo taikymui. Bet kurios Šalies prašymu Šalys surengia konsultacijas, kad būtų įvertintos konkrečios tokių pakeitimų ar šio Susitarimo pakeitimo pasekmės, visų pirma siekdamos nuspręsti, ar šis Susitarimas turėtų būti iš dalies pakeistas pagal 14 straipsnio 2 dalį.

3.   Šalių konkurencijos institucijos atitinkamu lygmeniu susitinka vienos iš konkurencijos institucijų prašymu. Per posėdžius jos gali:

| a) | informuoti viena kitą apie taikomas vykdymo užtikrinimo priemones ir prioritetus, susijusius su kiekvienos Šalies konkurencijos teisės aktais; |
| --- | --- |

a)

informuoti viena kitą apie taikomas vykdymo užtikrinimo priemones ir prioritetus, susijusius su kiekvienos Šalies konkurencijos teisės aktais;

| b) | keistis nuomonėmis apie abiem Šalims svarbius ūkio sektorius; |
| --- | --- |

b)

keistis nuomonėmis apie abiem Šalims svarbius ūkio sektorius;

| c) | aptarti abiem Šalims svarbius politikos klausimus; ir |
| --- | --- |

c)

aptarti abiem Šalims svarbius politikos klausimus; ir

| d) | aptarti kitus abiem Šalims svarbius klausimus, susijusius su kiekvienos Šalies konkurencijos teisės aktų taikymu. |
| --- | --- |

d)

aptarti kitus abiem Šalims svarbius klausimus, susijusius su kiekvienos Šalies konkurencijos teisės aktų taikymu.

12 straipsnis

Ryšių palaikymas

1.   Jeigu Šalys arba jų konkurencijos institucijos nesusitaria kitaip, ryšiai pagal šį Susitarimą palaikomi anglų kalba.

2.   Kiekvienos Šalies konkurencijos institucija, siekdama palengvinti Šalių palaikomus ryšius visais šio Susitarimo įgyvendinimo klausimais, paskiria kontaktinius asmenis.

13 straipsnis

Galiojanti teisė

Šio Susitarimo nuostatos turi būti aiškinamos nedarant poveikio Šalių konkurencijos teisės aktų nuostatoms ar jų vykdymo užtikrinimui.

14 straipsnis

Įsigaliojimas, pakeitimas ir nutraukimas

1.   Šį Susitarimą Šalys patvirtina savo nustatyta vidaus tvarka. Šalys viena kitai praneša apie atitinkamų procedūrų užbaigimą. Šis Susitarimas įsigalioja antro mėnesio nuo paskutinio pranešimo apie patvirtinimą pirmą dieną.

2.   Šalys gali susitarti iš dalies pakeisti šį Susitarimą. Jei nesusitarta kitaip, pakeitimai įsigalioja pagal tas pačias procedūras, kaip nustatyta 1 dalyje.

3.   Bet kuri Šalis bet kuriuo metu gali nutraukti šį Susitarimą, apie tai diplomatiniais kanalais raštu pranešdama kitai Šaliai. Tokiu atveju šis Susitarimas nustoja galioti po šešių (6) mėnesių nuo tokio pranešimo gavimo dienos.

TAI PALIUDYDAMI, šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti atitinkamos Šalies tinkamai įgalioti atstovai.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 17 d. dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis.

---

(1)  Remiantis Lisabonos sutarties 5 straipsniu, Europos bendrijos steigimo sutarties 81 ir 82 straipsniai buvo pernumeruoti ir tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 ir 102 straipsniais.

1

---

REGLAMENTAI

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1280/2014

2014 m. lapkričio 26 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Bra (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Bra“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1263/96 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Bra“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1263/96 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Bra“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  1996 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1263/96, papildantis Reglamento (EB) Nr. 1107/96 dėl geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų įregistravimo vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 17 straipsnyje nustatyta tvarka priedą (OL L 163, 1996 7 2, p. 19).

2

(3)  OL C 205, 2014 7 2, p. 15.

3

---

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1281/2014

2014 m. gruodžio 1 d.

kuriuo uždraudžiama su Airijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrines plekšnes VIIh, VIIj ir VIIk zonose

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 43/2014 (2) nustatomos kvotos 2014 metams; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 43/2014 (2) nustatomos kvotos 2014 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2014 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2014 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2014 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimai

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  2014 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 43/2014, kuriuo 2014 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams (OL L 24, 2014 1 28, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 72/TQ43 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Airija |
| Ištekliai | PLE/7HJK. |
| Rūšis | Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) |
| Zona | VII h, j ir k zonos |
| Draudimo data | 2014 10 24 |

Nr.

72/TQ43

Valstybė narė

Airija

Ištekliai

PLE/7HJK.

Rūšis

Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa)

Zona

VII h, j ir k zonos

Draudimo data

2014 10 24

---

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/13

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1282/2014

2014 m. gruodžio 2 d.

kuriuo iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 180/2014 nurodyti didžiausi perdirbtų produktų, kuriuos galima eksportuoti arba siųsti iš Ispanijos ir Prancūzijos atokiausių regionų, kiekiai ir susijusių trečiųjų šalių sąrašas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006 (1), ypač į jo 14 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 (2) 15 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė ūkio veiklos vykdytojams vykdant tradicinę prekybą arba regioninę prekybą eksportuoti ir vykdant tradicinę prekybą siųsti perdirbtus produktus, kurių sudėtyje yra žaliavų, kurioms taikoma speciali tiekimo tvarka, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 228/2013 10 straipsnyje. Perdirbėjai, norintys pagal šias nuostatas eksportuoti arba siųsti tuos produktus, tai gali daryti neviršydami metinių kiekių, nurodytų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 II–V prieduose. Trečiųjų šalių, į kurias tie produktai gali būti eksportuojami, sąrašas nustatytas to Įgyvendinimo reglamento VI priede; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 (2) 15 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė ūkio veiklos vykdytojams vykdant tradicinę prekybą arba regioninę prekybą eksportuoti ir vykdant tradicinę prekybą siųsti perdirbtus produktus, kurių sudėtyje yra žaliavų, kurioms taikoma speciali tiekimo tvarka, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 228/2013 10 straipsnyje. Perdirbėjai, norintys pagal šias nuostatas eksportuoti arba siųsti tuos produktus, tai gali daryti neviršydami metinių kiekių, nurodytų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 II–V prieduose. Trečiųjų šalių, į kurias tie produktai gali būti eksportuojami, sąrašas nustatytas to Įgyvendinimo reglamento VI priede;

| (2) | Prancūzijos institucijos paprašė Komisijos pakoreguoti Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 II priedo sąrašo nuostatas dėl Martinikos: pakeisti didžiausius perdirbtų produktų, kurių KN kodai yra 0403 10 ir 1101 00, kiekius, ir įtraukti produktų, kurių KN kodai yra 2202, 2105 ir 2007, kiekius. Dėl Gvadelupos Prancūzijos institucijos paprašė Komisijos pakoreguoti šį sąrašą: pakeisti didžiausius produktų, kurių KN kodai yra 1101 00 ir 2309 90, kiekius, bei įtraukti produktų, kurių KN kodai yra 0402 10, 2007, 2008 ir 2009, kiekius. Be to, jos paprašė į to Įgyvendinimo reglamento VI priedo sąrašą Martinikos ir Gvadelupos atveju įtraukti naujas trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

(2)

Prancūzijos institucijos paprašė Komisijos pakoreguoti Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 II priedo sąrašo nuostatas dėl Martinikos: pakeisti didžiausius perdirbtų produktų, kurių KN kodai yra 0403 10 ir 1101 00, kiekius, ir įtraukti produktų, kurių KN kodai yra 2202, 2105 ir 2007, kiekius. Dėl Gvadelupos Prancūzijos institucijos paprašė Komisijos pakoreguoti šį sąrašą: pakeisti didžiausius produktų, kurių KN kodai yra 1101 00 ir 2309 90, kiekius, bei įtraukti produktų, kurių KN kodai yra 0402 10, 2007, 2008 ir 2009, kiekius. Be to, jos paprašė į to Įgyvendinimo reglamento VI priedo sąrašą Martinikos ir Gvadelupos atveju įtraukti naujas trečiąsias šalis;

| (3) | Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 IV priede nustatyti didžiausi perdirbtų produktų, kuriuos kasmet galima tradiciškai eksportuoti arba siųsti iš Kanarų salų, kiekiai, o to paties Įgyvendinimo reglamento V priede nustatyti produktų, kuriuos kasmet galima eksportuoti iš Kanarų salų vykdant regioninę prekybą, kiekiai; |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 IV priede nustatyti didžiausi perdirbtų produktų, kuriuos kasmet galima tradiciškai eksportuoti arba siųsti iš Kanarų salų, kiekiai, o to paties Įgyvendinimo reglamento V priede nustatyti produktų, kuriuos kasmet galima eksportuoti iš Kanarų salų vykdant regioninę prekybą, kiekiai;

| (4) | Ispanijos institucijos paprašė Komisijos supaprastinti Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 IV ir V priedų sąrašus, t. y. susumuoti perdirbtų produktų, kurių subpozicijos susijusios su KN kodais 1806 ir 1905, kiekius; |
| --- | --- |

(4)

Ispanijos institucijos paprašė Komisijos supaprastinti Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 IV ir V priedų sąrašus, t. y. susumuoti perdirbtų produktų, kurių subpozicijos susijusios su KN kodais 1806 ir 1905, kiekius;

| (5) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 180/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 180/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 pakeitimas

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 II, IV, V ir VI priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 78, 2013 3 20, p. 23.

1

(2)  2014 m. vasario 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 180/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams, taikymo taisyklės (OL L 63, 2014 3 4, p. 13).

2

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 180/2014 II, IV, V ir VI priedai iš dalies keičiami taip:

| 1. | II priedo Martinikos ir Gvadelupos lentelės pakeičiamos taip:

  „Martinika








  (Kiekis kilogramais (arba litrais*)) |
| --- | --- |
| KN kodas | Į Sąjungą | Į trečiąsias šalis |
| 0403 10 | — | 77 500 |
| 1101 00 | — | 199 500 |
| 2309 90 | — | 102 000 |
| 2202 | 229 000 | 5 500 |
| 2105 | 146 000 | — |
| 2007 | 1 000 | 500 |

1.

II priedo Martinikos ir Gvadelupos lentelės pakeičiamos taip:

„Martinika

(Kiekis kilogramais (arba litrais*))

KN kodas

Į Sąjungą

Į trečiąsias šalis

0403 10

—

77 500

1101 00

—

199 500

2309 90

—

102 000

2202

229 000

5 500

2105

146 000

—

2007

1 000

500

Gvadelupa

| (Kiekis kilogramais (arba litrais*)) |
| --- |
| KN kodas | Į Sąjungą | Į trečiąsias šalis |
| 0402 10 | 45 000 | — |
| 1101 00 | — | 128 000 |
| 2309 90 | — | 522 000 |
| 2007–2008–2009 | 4 000 | —“ |

(Kiekis kilogramais (arba litrais*))

KN kodas

Į Sąjungą

Į trečiąsias šalis

0402 10

45 000

—

1101 00

—

128 000

2309 90

—

522 000

2007–2008–2009

4 000

—“

| 2. | IV priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | subpozicijų 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 ir 1806 90 eilutės pakeičiamos taip:







  „1806 | 490 500 | 265 000“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

IV priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

subpozicijų 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 ir 1806 90 eilutės pakeičiamos taip:

„1806

490 500

265 000“

| b) | subpozicijų 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 ir 1905 90 eilutės pakeičiamos taip:







  „1905 | 916 500 | 878 000“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

subpozicijų 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 ir 1905 90 eilutės pakeičiamos taip:

„1905

916 500

878 000“

| 3. | V priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | subpozicijų 1806 10, 1806 31, 1806 32 ir 1806 90 eilutės pakeičiamos taip:






  „1806 | 266 000“ |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

subpozicijų 1806 10, 1806 31, 1806 32 ir 1806 90 eilutės pakeičiamos taip:

„1806

266 000“

| b) | subpozicijų 1905 31 ir 1905 32 eilutės pakeičiamos taip:






  „1905 | 225 000“ |
| --- | --- | --- |

b)

subpozicijų 1905 31 ir 1905 32 eilutės pakeičiamos taip:

„1905

225 000“

| 4. | VI priedo dalis dėl Prancūzijos užjūrio departamentų pakeičiama taip:
  „Reunjonas: Mauricijus, Madagaskaras ir Komorai

  Martinika: Mažosios Antilų salos (1), Surinamas ir Haitis

  Gvadelupa: Mažosios Antilų salos, Surinamas ir Haitis

  Prancūzijos Gviana: Brazilija, Surinamas ir Gajana |
| --- | --- |

4.

VI priedo dalis dėl Prancūzijos užjūrio departamentų pakeičiama taip:

„Reunjonas: Mauricijus, Madagaskaras ir Komorai

Martinika: Mažosios Antilų salos (1), Surinamas ir Haitis

Gvadelupa: Mažosios Antilų salos, Surinamas ir Haitis

Prancūzijos Gviana: Brazilija, Surinamas ir Gajana

---

(1)  Mažosios Antilų salos: Mergelių salos, Sent Kitsas ir Nevis, Antigva ir Barbuda, Dominika, Sent Lusija, Sent Vinsentas ir Grenadinai, Barbadosas, Trinidadas ir Tobagas, Sint Martenas, Angilija.“

---

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/17

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1283/2014

2014 m. gruodžio 2 d.

kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Galiojančios antidempingo priemonės nustatytos tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (toliau – VVJD arba nagrinėjamasis produktas) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1514/2002 (2) (toliau – pradinės priemonės). |
| --- | --- |

(1)

Galiojančios antidempingo priemonės nustatytos tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (toliau – VVJD arba nagrinėjamasis produktas) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1514/2002 (2) (toliau – pradinės priemonės).

| (2) | Malaizijai taikomi 75 % antidempingo muitai, išskyrus bendroves „Anggerik Laksana Sdn Bhd“ ir „Pantech Steel Industries Sdn. Bhd.“, kurioms atitinkamai taikomas 59,2 % ir 49,9 % antidempingo muitas. Visoms Korėjos Respublikos bendrovėms taikomas 44 % antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(2)

Malaizijai taikomi 75 % antidempingo muitai, išskyrus bendroves „Anggerik Laksana Sdn Bhd“ ir „Pantech Steel Industries Sdn. Bhd.“, kurioms atitinkamai taikomas 59,2 % ir 49,9 % antidempingo muitas. Visoms Korėjos Respublikos bendrovėms taikomas 44 % antidempingo muitas.

| (3) | Pradinių priemonių taikymas pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/2008 (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 363/2010 (4) (toliau – galiojančios priemonės). |
| --- | --- |

(3)

Pradinių priemonių taikymas pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/2008 (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 363/2010 (4) (toliau – galiojančios priemonės).

1.2.   Galiojančios priemonės, taikomos kitoms trečiosioms šalims

| (4) | Šio tyrimo aprėpčiai nepriskiriamos iš Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando eksportuojamam nagrinėjamam produktui taikomos galiojančios antidempingo priemonės (5). Kinijos kilmės nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių taikymas išplėstas importuojamam tam pačiam produktui, siunčiamam iš Taivano (6), Indonezijos (7), Šri Lankos (8) ir Filipinų (9). 2014 m. rugsėjo 3 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį inicijavo iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamoms VVJD taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą ir išplėtė priemonių taikymą Taivanui, Indonezijai, Šri Lankai ir Filipinams. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (10). Eksportui iš Tailando taikomos antidempingo priemonės nustojo galioti. |
| --- | --- |

(4)

Šio tyrimo aprėpčiai nepriskiriamos iš Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando eksportuojamam nagrinėjamam produktui taikomos galiojančios antidempingo priemonės (5). Kinijos kilmės nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių taikymas išplėstas importuojamam tam pačiam produktui, siunčiamam iš Taivano (6), Indonezijos (7), Šri Lankos (8) ir Filipinų (9). 2014 m. rugsėjo 3 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį inicijavo iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamoms VVJD taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą ir išplėtė priemonių taikymą Taivanui, Indonezijai, Šri Lankai ir Filipinams. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (10). Eksportui iš Tailando taikomos antidempingo priemonės nustojo galioti.

| (5) | 2013 m. sausio mėn. priemonės nustatytos importuojamam Rusijos ir Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui (11). |
| --- | --- |

(5)

2013 m. sausio mėn. priemonės nustatytos importuojamam Rusijos ir Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui (11).

1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (6) | 2013 m. vasario 8 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė pranešimą (12) apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, susijusių su Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD, galiojimo pabaigą. |
| --- | --- |

(6)

2013 m. vasario 8 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė pranešimą (12) apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, susijusių su Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD, galiojimo pabaigą.

| (7) | 2013 m. birželio 26 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(7)

2013 m. birželio 26 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.

| (8) | Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 40 % viso Sąjungoje pagaminamo nagrinėjamojo produkto, vardu pateikė prašymą. |
| --- | --- |

(8)

Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 40 % viso Sąjungoje pagaminamo nagrinėjamojo produkto, vardu pateikė prašymą.

| (9) | Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai pasikartotų. |
| --- | --- |

(9)

Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai pasikartotų.

| (10) | 2013 m. spalio 15 d. Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (13). |
| --- | --- |

(10)

2013 m. spalio 15 d. Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (13).

1.4.   Suinteresuotosios šalys

| (11) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant peržiūros tyrimą. Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, naudotojams, importuotojams, eksportuojantiems Korėjos Respublikos ir Malaizijos gamintojams bei Korėjos ir Malaizijos valdžios institucijoms apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą ir pakvietė juos bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(11)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant peržiūros tyrimą. Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, naudotojams, importuotojams, eksportuojantiems Korėjos Respublikos ir Malaizijos gamintojams bei Korėjos ir Malaizijos valdžios institucijoms apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą ir pakvietė juos bendradarbiauti.

| (12) | Visos suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabų dėl peržiūros inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
| --- | --- |

(12)

Visos suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabų dėl peržiūros inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

1.4.1.   Atranka

| (13) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti Sąjungos gamintojų, importuotojų ir eksportuojančių Korėjos gamintojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(13)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti Sąjungos gamintojų, importuotojų ir eksportuojančių Korėjos gamintojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

a)   Sąjungos gamintojų atranka

| (14) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Bendrovės atrinktos remiantis panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau – PTL) ir atsižvelgiant į geografinį pasiskirstymą; atrinkti keturi Sąjungos gamintojai arba Sąjungos gamintojų grupės (penkios individualios bendrovės) Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Rumunijoje ir Austrijoje. Pastabų negauta ir preliminariai atrinktos bendrovės pasirinktos galutinai. |
| --- | --- |

(14)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Bendrovės atrinktos remiantis panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau – PTL) ir atsižvelgiant į geografinį pasiskirstymą; atrinkti keturi Sąjungos gamintojai arba Sąjungos gamintojų grupės (penkios individualios bendrovės) Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Rumunijoje ir Austrijoje. Pastabų negauta ir preliminariai atrinktos bendrovės pasirinktos galutinai.

| (15) | Tačiau dėl nepakankamo bendradarbiavimo po tyrimo inicijavimo Komisija iš atrinktų bendrovių sąrašo turėjo išbraukti du atrinktus Sąjungos gamintojus. Likusioms dviem bendrovėms ir bendrovių grupei (trims individualioms bendrovėms) tenka 49 % Sąjungos gamybos ir 45 % Sąjungos pardavimo, jų gamyklos veikia trijose skirtingose šalyse. Todėl atrinktos pakoreguoto sąrašo bendrovės vis tiek yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės. |
| --- | --- |

(15)

Tačiau dėl nepakankamo bendradarbiavimo po tyrimo inicijavimo Komisija iš atrinktų bendrovių sąrašo turėjo išbraukti du atrinktus Sąjungos gamintojus. Likusioms dviem bendrovėms ir bendrovių grupei (trims individualioms bendrovėms) tenka 49 % Sąjungos gamybos ir 45 % Sąjungos pardavimo, jų gamyklos veikia trijose skirtingose šalyse. Todėl atrinktos pakoreguoto sąrašo bendrovės vis tiek yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

b)   Importuotojų atranka

| (16) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas importuotojas. |
| --- | --- |

(16)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas importuotojas.

c)   Eksportuojančių Korėjos Respublikos gamintojų atranka

| (17) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių Korėjos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Korėjos Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(17)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių Korėjos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Korėjos Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (18) | Du eksportuojantys Korėjos gamintojai pateikė prašomą informaciją, tačiau tik vienas sutiko bendradarbiauti ir būti atrinktas. Todėl buvo nuspręsta, kad eksportuojančių Korėjos gamintojų atranka nebuvo būtina. |
| --- | --- |

(18)

Du eksportuojantys Korėjos gamintojai pateikė prašomą informaciją, tačiau tik vienas sutiko bendradarbiauti ir būti atrinktas. Todėl buvo nuspręsta, kad eksportuojančių Korėjos gamintojų atranka nebuvo būtina.

d)   Eksportuojantys Malaizijos gamintojai

| (19) | Atsižvelgiant į nedidelį žinomų eksportuojančių Malaizijos gamintojų skaičių Komisijos pranešime apie inicijavimą atrankos nebuvo numatyta. |
| --- | --- |

(19)

Atsižvelgiant į nedidelį žinomų eksportuojančių Malaizijos gamintojų skaičių Komisijos pranešime apie inicijavimą atrankos nebuvo numatyta.

| (20) | Komisija visų eksportuojančių gamintojų paprašė pranešti apie save per 15 dienų po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo. Be to, Komisija paprašė Malaizijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(20)

Komisija visų eksportuojančių gamintojų paprašė pranešti apie save per 15 dienų po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo. Be to, Komisija paprašė Malaizijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

1.4.2.   Klausimyno atsakymai

| (21) | Komisija klausimynus nusiuntė visoms atrinktoms Sąjungos bendrovėms, bendradarbiaujančiai Korėjos bendrovei ir visiems žinomiems eksportuojantiems Malaizijos gamintojams. |
| --- | --- |

(21)

Komisija klausimynus nusiuntė visoms atrinktoms Sąjungos bendrovėms, bendradarbiaujančiai Korėjos bendrovei ir visiems žinomiems eksportuojantiems Malaizijos gamintojams.

| (22) | Vienas Sąjungos gamintojas neatsakė į klausimyną, o kitas Sąjungos gamintojas į klausimyną atsakė tik iš dalies ir po to, kai jam buvo išsiųstas raštas dėl informacijos neišsamumo, į jį neatsakė. Šie du Sąjungos gamintojai vėliau buvo išbraukti iš atrinktų bendrovių sąrašo (žr. 15 konstatuojamąją dalį). Vienas eksportuojantis Korėjos gamintojas pateikė klausimyno atsakymus. Nė vienas eksportuojantis Malaizijos gamintojas klausimyno atsakymų nepateikė. |
| --- | --- |

(22)

Vienas Sąjungos gamintojas neatsakė į klausimyną, o kitas Sąjungos gamintojas į klausimyną atsakė tik iš dalies ir po to, kai jam buvo išsiųstas raštas dėl informacijos neišsamumo, į jį neatsakė. Šie du Sąjungos gamintojai vėliau buvo išbraukti iš atrinktų bendrovių sąrašo (žr. 15 konstatuojamąją dalį). Vienas eksportuojantis Korėjos gamintojas pateikė klausimyno atsakymus. Nė vienas eksportuojantis Malaizijos gamintojas klausimyno atsakymų nepateikė.

1.4.3.   Tikrinamieji vizitai

| (23) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir jo daromos žalos pasikartojimo tikimybei nustatyti ir įvertinti, ar priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį buvo vykdyti šių bendrovių patalpose: | Sąjungos gamintojų:







  — | „Erne Fittings GmbH“, Šlinsas, Austrija ir susijusios bendrovės „Siekman Fittings“, Lonė, Vokietija, |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir jo daromos žalos pasikartojimo tikimybei nustatyti ir įvertinti, ar priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį buvo vykdyti šių bendrovių patalpose:

Sąjungos gamintojų:

—

„Erne Fittings GmbH“, Šlinsas, Austrija ir susijusios bendrovės „Siekman Fittings“, Lonė, Vokietija,

| — | „Vallourec Fittings S.A.“, Prancūzija; |
| --- | --- |

—

„Vallourec Fittings S.A.“, Prancūzija;

| | eksportuojančių Korėjos Respublikos gamintojų:







  — | „TK Corporation“, Busanas. |
| --- | --- | --- |

eksportuojančių Korėjos Respublikos gamintojų:

—

„TK Corporation“, Busanas.

1.5.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (24) | Atliekant dempingo pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2012 m. spalio 1 d.–2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(24)

Atliekant dempingo pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2012 m. spalio 1 d.–2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

| (25) | Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(25)

Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.6.   Atskleidimas

| (26) | 2014 m. rugsėjo 12 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones ir paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. |
| --- | --- |

(26)

2014 m. rugsėjo 12 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones ir paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (27) | Nagrinėjamasis produktas yra Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (toliau – nagrinėjamasis produktas arba VVJD). |
| --- | --- |

(27)

Nagrinėjamasis produktas yra Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (toliau – nagrinėjamasis produktas arba VVJD).

2.2.   Panašus produktas

| (28) | Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, nagrinėjamosiose šalyse gaminamos VVJD, parduodamos vidaus rinkoje ir (arba) eksportuojamos į Sąjungą ir (arba) kitas eksporto rinkas, pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir galutine paskirtimi kaip Sąjungos pramonės Sąjungoje parduodami produktai. |
| --- | --- |

(28)

Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, nagrinėjamosiose šalyse gaminamos VVJD, parduodamos vidaus rinkoje ir (arba) eksportuojamos į Sąjungą ir (arba) kitas eksporto rinkas, pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir galutine paskirtimi kaip Sąjungos pramonės Sąjungoje parduodami produktai.

| (29) | Todėl Komisija nusprendė, kad šis produktas laikomas panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(29)

Todėl Komisija nusprendė, kad šis produktas laikomas panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGO PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (30) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus galiojančių priemonių galiojimo terminui dempingas iš nagrinėjamųjų šalių pasikartotų. |
| --- | --- |

(30)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus galiojančių priemonių galiojimo terminui dempingas iš nagrinėjamųjų šalių pasikartotų.

3.1.   Korėjos Respublika

3.1.1.   Pirminės pastabos

| (31) | Vienas didžiausių Korėjos VVJD gamintojų „TK Corporation“ bendradarbiavo atliekant tyrimą. Šiai bendradarbiaujančiai bendrovei teko 25–40 % Korėjos VVJD eksporto (tikslus skaičius nepateikiamas konfidencialumo sumetimais). „TK Corporation“ Komisijai pateikė klausimyno atsakymus, įskaitant duomenis apie pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui bei gamybos sąnaudas. Komisija manė, kad atsižvelgiant į bendrovei tenkančią Korėjos VVJD eksporto dalį, analizuojant per PTL Korėjos vykdytą dempingą ir iš dalies dempingo pasikartojimą galėtų būti remiamasi bendrovės duomenimis. „TK Corporation“ atsakymai buvo patikrinti. |
| --- | --- |

(31)

Vienas didžiausių Korėjos VVJD gamintojų „TK Corporation“ bendradarbiavo atliekant tyrimą. Šiai bendradarbiaujančiai bendrovei teko 25–40 % Korėjos VVJD eksporto (tikslus skaičius nepateikiamas konfidencialumo sumetimais). „TK Corporation“ Komisijai pateikė klausimyno atsakymus, įskaitant duomenis apie pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui bei gamybos sąnaudas. Komisija manė, kad atsižvelgiant į bendrovei tenkančią Korėjos VVJD eksporto dalį, analizuojant per PTL Korėjos vykdytą dempingą ir iš dalies dempingo pasikartojimą galėtų būti remiamasi bendrovės duomenimis. „TK Corporation“ atsakymai buvo patikrinti.

3.1.2.   Importas dempingo kaina per PTL

| (32) | Per PTL VVJD importo iš Korėjos į Sąjungą apimtis buvo nedidelė (mažiau nei 50 tonų). Dalį šio eksportuoto produkto pardavė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas „TK Corporation“. Buvo aišku, kad šis kiekis nebuvo tipiškas, nes jis sudarė mažiau nei 0,1 % „TK Corporation“ gamybos apimties. Be to, buvo neaišku, ar už importą iš „TK Corporation“ buvo sumokėtas antidempingo muitas, todėl dvejojama, ar toks importuotas produktas iš tiesų pateko į Sąjungos muitų teritoriją. Be to, šis produktas buvo parduotas trims konkretiems projektams, kuriems taikytos konkrečios jungiamųjų detalių specifikacijos (taigi, pardavimas nebuvo tipiškas), ir parduota kartu su kitomis jungiamosiomis detalėmis (daugiausia iš nerūdijančio plieno). Dėl išvardytų priežasčių remiantis „TK Corporation“ VVJD importu į Sąjungą per PTL nebuvo įmanoma prasmingai išnagrinėti dempingo. |
| --- | --- |

(32)

Per PTL VVJD importo iš Korėjos į Sąjungą apimtis buvo nedidelė (mažiau nei 50 tonų). Dalį šio eksportuoto produkto pardavė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas „TK Corporation“. Buvo aišku, kad šis kiekis nebuvo tipiškas, nes jis sudarė mažiau nei 0,1 % „TK Corporation“ gamybos apimties. Be to, buvo neaišku, ar už importą iš „TK Corporation“ buvo sumokėtas antidempingo muitas, todėl dvejojama, ar toks importuotas produktas iš tiesų pateko į Sąjungos muitų teritoriją. Be to, šis produktas buvo parduotas trims konkretiems projektams, kuriems taikytos konkrečios jungiamųjų detalių specifikacijos (taigi, pardavimas nebuvo tipiškas), ir parduota kartu su kitomis jungiamosiomis detalėmis (daugiausia iš nerūdijančio plieno). Dėl išvardytų priežasčių remiantis „TK Corporation“ VVJD importu į Sąjungą per PTL nebuvo įmanoma prasmingai išnagrinėti dempingo.

| (33) | Atskleidus faktus „TK Corporation“ nurodė, kad nagrinėdama dempingą Komisija turėjo remtis bendrovės pardavimu eksportui į Sąjungą dėl šių priežasčių: i) bendrovės pradavimas eksportui į Sąjungą per PTL buvo didelės apimties, taigi tipiškas, nes „nepaisant taikomų muitų, tokį pardavimą sudarė 26 sąskaitos faktūros – 282 atskiri sandoriai“; ii) dėl neaiškumo, susijusio su antidempingo muito mokėjimu, daliai parduodamo produkto (skirto lengvatinio apmokestinimo projektui) antidempingo muitas nebūtų taikomas, o už kitą dalį per PTL parduoto produkto importuotojai ne visada mokėjo antidempingo muitus, nes produktai buvo neteisingai klasifikuoti ir importuotojai nesuprato, kad reikia sumokėti antidempingo muitus. Todėl importuotojams pranešta apie šią klaidą ir jie šiuos antidempingo muitus sumokėjo atgaline data ir iii) pardavimo eksportui į Sąjungą sąlygos buvo įprastos, nes nebuvo taikomas trumpesnis pristatymo terminas, o taikytoms kainoms nebuvo taikytas kryžminis kompensavimas. |
| --- | --- |

(33)

Atskleidus faktus „TK Corporation“ nurodė, kad nagrinėdama dempingą Komisija turėjo remtis bendrovės pardavimu eksportui į Sąjungą dėl šių priežasčių: i) bendrovės pradavimas eksportui į Sąjungą per PTL buvo didelės apimties, taigi tipiškas, nes „nepaisant taikomų muitų, tokį pardavimą sudarė 26 sąskaitos faktūros – 282 atskiri sandoriai“; ii) dėl neaiškumo, susijusio su antidempingo muito mokėjimu, daliai parduodamo produkto (skirto lengvatinio apmokestinimo projektui) antidempingo muitas nebūtų taikomas, o už kitą dalį per PTL parduoto produkto importuotojai ne visada mokėjo antidempingo muitus, nes produktai buvo neteisingai klasifikuoti ir importuotojai nesuprato, kad reikia sumokėti antidempingo muitus. Todėl importuotojams pranešta apie šią klaidą ir jie šiuos antidempingo muitus sumokėjo atgaline data ir iii) pardavimo eksportui į Sąjungą sąlygos buvo įprastos, nes nebuvo taikomas trumpesnis pristatymo terminas, o taikytoms kainoms nebuvo taikytas kryžminis kompensavimas.

| (34) | Šios pastabos buvo tinkamai išnagrinėtos. „TK Corporation“ neužginčijo, kad jos pardavimo eksportui į Sąjungą lygis buvo žemas, tiek absoliučiais dydžiais, tiek palyginti su bendra bendrovės panašaus produkto gamybos apimtimi (mažiau nei 0,1 %). Komisija teigia, kad tokia labai maža apimtis, tiek santykinai, tiek absoliučiais dydžiais, negali būti laikoma tipiška. |
| --- | --- |

(34)

Šios pastabos buvo tinkamai išnagrinėtos. „TK Corporation“ neužginčijo, kad jos pardavimo eksportui į Sąjungą lygis buvo žemas, tiek absoliučiais dydžiais, tiek palyginti su bendra bendrovės panašaus produkto gamybos apimtimi (mažiau nei 0,1 %). Komisija teigia, kad tokia labai maža apimtis, tiek santykinai, tiek absoliučiais dydžiais, negali būti laikoma tipiška.

| (35) | Be to, remdamasi pateiktais dokumentais, Komisija negalėjo patvirtinti, kuri „TK Corporation“ tariamai Sąjungoje parduoto produkto dalis buvo tinkamai klasifikuota ir importuota, o patvirtinantys dokumentai buvo pateikti tik po tikrinamojo vizito, todėl teiginio, kad kainos nebuvo kryžmiškai kompensuotos, nebuvo galima patikrinti ir jo negalima priimti. Bet kokiu atveju, kalbant apie abu klausimus, atsižvelgiant į 34 konstatuojamojoje dalyje pateiktą tyrimo išvadą, Komisijai nereikia priimti galutinio sprendimo, nes net visa nurodyta „TK Corporation“ pardavimo Sąjungoje apimtis negali būti laikoma pakankamai tipiška. |
| --- | --- |

(35)

Be to, remdamasi pateiktais dokumentais, Komisija negalėjo patvirtinti, kuri „TK Corporation“ tariamai Sąjungoje parduoto produkto dalis buvo tinkamai klasifikuota ir importuota, o patvirtinantys dokumentai buvo pateikti tik po tikrinamojo vizito, todėl teiginio, kad kainos nebuvo kryžmiškai kompensuotos, nebuvo galima patikrinti ir jo negalima priimti. Bet kokiu atveju, kalbant apie abu klausimus, atsižvelgiant į 34 konstatuojamojoje dalyje pateiktą tyrimo išvadą, Komisijai nereikia priimti galutinio sprendimo, nes net visa nurodyta „TK Corporation“ pardavimo Sąjungoje apimtis negali būti laikoma pakankamai tipiška.

| (36) | Todėl Komisija patvirtina, kad atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą „TK Corporation“ pardavimu Sąjungoje per PTL negali būti remiamasi siekiant prasmingai išnagrinėti dempingą. |
| --- | --- |

(36)

Todėl Komisija patvirtina, kad atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą „TK Corporation“ pardavimu Sąjungoje per PTL negali būti remiamasi siekiant prasmingai išnagrinėti dempingą.

3.1.3.   Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas

| (37) | Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Korėjoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas. |
| --- | --- |

(37)

Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Korėjoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

3.1.3.1.   Eksportas iš Korėjos į kitas šalis

| (38) | Dėl nedidelės VVJD importo iš Korėjos į Sąjungą apimties ir šio pardavimo kainų nepatikimumo (žr. 32–36 konstatuojamąsias dalis), Komisija padarė išvadą, kad tikėtinam eksporto į Sąjungą kainų lygiui, jei priemonės nustotų galioti, įvertinti turėtų būti taikomi duomenys, susiję su Korėjos VVJD pardavimu į kitas šalis. |
| --- | --- |

(38)

Dėl nedidelės VVJD importo iš Korėjos į Sąjungą apimties ir šio pardavimo kainų nepatikimumo (žr. 32–36 konstatuojamąsias dalis), Komisija padarė išvadą, kad tikėtinam eksporto į Sąjungą kainų lygiui, jei priemonės nustotų galioti, įvertinti turėtų būti taikomi duomenys, susiję su Korėjos VVJD pardavimu į kitas šalis.

| (39) | Nutarta pirmiausia išnagrinėti Korėjos pardavimą į Jungtines Amerikos Valstijas (toliau – JAV), nes, priešingai nei kitų šalių, į kurias eksportuoja Korėja, šios rinkos dydis panašus į Sąjungos rinkos, joje veikia daug vidaus gamintojų, importas užima didelę rinkos dalį ir taikomos nedidelės importo tarifo normos, todėl ši rinka labai konkurencinga. Be to, JAV yra pagrindinė Korėjos eksporto rinka tiek vertinant bendrai, tiek pagal „TK Corporation“. |
| --- | --- |

(39)

Nutarta pirmiausia išnagrinėti Korėjos pardavimą į Jungtines Amerikos Valstijas (toliau – JAV), nes, priešingai nei kitų šalių, į kurias eksportuoja Korėja, šios rinkos dydis panašus į Sąjungos rinkos, joje veikia daug vidaus gamintojų, importas užima didelę rinkos dalį ir taikomos nedidelės importo tarifo normos, todėl ši rinka labai konkurencinga. Be to, JAV yra pagrindinė Korėjos eksporto rinka tiek vertinant bendrai, tiek pagal „TK Corporation“.

| (40) | Atliekant tyrimą išnagrinėtas ir visas kitas Korėjos VVJD pardavimas eksportui. |
| --- | --- |

(40)

Atliekant tyrimą išnagrinėtas ir visas kitas Korėjos VVJD pardavimas eksportui.

| (41) | Apskaičiuotas dempingas, susijęs tiek su pardavimu į JAV, tiek į visas kitas eksporto paskirties šalis (dėl 32–36 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių neįskaitant Sąjungos). |
| --- | --- |

(41)

Apskaičiuotas dempingas, susijęs tiek su pardavimu į JAV, tiek į visas kitas eksporto paskirties šalis (dėl 32–36 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių neįskaitant Sąjungos).

a)   Normalioji vertė

| (42) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, kai tai buvo įmanoma, normalioji „TK Corporation“ vertė pagrįsta nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje mokėtomis arba mokėtinomis kainomis įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(42)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, kai tai buvo įmanoma, normalioji „TK Corporation“ vertė pagrįsta nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje mokėtomis arba mokėtinomis kainomis įprastomis prekybos sąlygomis.

| (43) | Tų rūšių produktui, kuriam nebuvo galima taikyti šio metodo, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(43)

Tų rūšių produktui, kuriam nebuvo galima taikyti šio metodo, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

| (44) | Tai padaryta remiantis faktinėmis „TK Corporation“ gamybos sąnaudomis, nurodytomis klausimyno atsakymuose, t. y. faktinėmis gamybos sąnaudomis, prie kurių pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį pridėtos faktinės pardavimo, bendrosios bei administracinės (PBA) išlaidos ir pelnas. |
| --- | --- |

(44)

Tai padaryta remiantis faktinėmis „TK Corporation“ gamybos sąnaudomis, nurodytomis klausimyno atsakymuose, t. y. faktinėmis gamybos sąnaudomis, prie kurių pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį pridėtos faktinės pardavimo, bendrosios bei administracinės (PBA) išlaidos ir pelnas.

b)   Eksporto kaina

| (45) | Kaip paaiškinta 32–36 konstatuojamosiose dalyse, „TK Corporation“ pardavimas Sąjungoje negali būti naudojamas dempingui apskaičiuoti, todėl eksporto kainos buvo pagrįstos bendrovės eksportu į kitų trečiųjų šalių rinkas. |
| --- | --- |

(45)

Kaip paaiškinta 32–36 konstatuojamosiose dalyse, „TK Corporation“ pardavimas Sąjungoje negali būti naudojamas dempingui apskaičiuoti, todėl eksporto kainos buvo pagrįstos bendrovės eksportu į kitų trečiųjų šalių rinkas.

| (46) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį taikyta „TK Corporation“ eksporto į kitas šalis kaina, pakoreguota iki gamintojo kainų EXW sąlygomis, prireikus atsižvelgiant į, inter alia, transporto sąnaudas, muitus ir mokesčius. |
| --- | --- |

(46)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį taikyta „TK Corporation“ eksporto į kitas šalis kaina, pakoreguota iki gamintojo kainų EXW sąlygomis, prireikus atsižvelgiant į, inter alia, transporto sąnaudas, muitus ir mokesčius.

c)   Palyginimas ir koregavimai

| (47) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su VVJD vidutine svertine eksporto kaina gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu. |
| --- | --- |

(47)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su VVJD vidutine svertine eksporto kaina gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu.

| (48) | Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu koreguota atsižvelgiant į vežimo vidaus keliais, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas. |
| --- | --- |

(48)

Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu koreguota atsižvelgiant į vežimo vidaus keliais, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas.

| (49) | Siekiant atskirti įvairių rūšių nagrinėjamąjį produktą, pagal pradinio produkto kontrolės numerio (PKN) metodą, skirtą užfiksuoti įvairias produkto rūšis, numatyta 11 skaitmenų sistema. Dempingo skaičiavimas atliktas taikant šiek tiek sutrumpintą PKN struktūrą, pagal kurią taikomi 7 skaitmenys. Specifikacijų standarto ir medžiagos markės skiltys buvo pakeistos supaprastintu kriterijumi, pagal kurį iš nelegiruotojo plieno pagaminti produktai buvo atskirti nuo produktų, pagamintų iš legiruotojo plieno. Tai atlikta nustačius, kad naudotos standartinės specifikacijos (kaip antai ANSI arba EN) mažai skyrėsi, o medžiagos markės nustatymo sistemos atitiko taikytą standartą. Todėl taikant supaprastintą sistemą dempingo (ir žalos) skaičiavimuose padidėjo tūkstančių PKN suderinamumo lygis, o skaičiavimo rezultatai nebuvo iškraipyti. |
| --- | --- |

(49)

Siekiant atskirti įvairių rūšių nagrinėjamąjį produktą, pagal pradinio produkto kontrolės numerio (PKN) metodą, skirtą užfiksuoti įvairias produkto rūšis, numatyta 11 skaitmenų sistema. Dempingo skaičiavimas atliktas taikant šiek tiek sutrumpintą PKN struktūrą, pagal kurią taikomi 7 skaitmenys. Specifikacijų standarto ir medžiagos markės skiltys buvo pakeistos supaprastintu kriterijumi, pagal kurį iš nelegiruotojo plieno pagaminti produktai buvo atskirti nuo produktų, pagamintų iš legiruotojo plieno. Tai atlikta nustačius, kad naudotos standartinės specifikacijos (kaip antai ANSI arba EN) mažai skyrėsi, o medžiagos markės nustatymo sistemos atitiko taikytą standartą. Todėl taikant supaprastintą sistemą dempingo (ir žalos) skaičiavimuose padidėjo tūkstančių PKN suderinamumo lygis, o skaičiavimo rezultatai nebuvo iškraipyti.

| (50) | „TK Corporation“ paprašė Komisijos pradinę PKN sistemą pakeisti į 16 skaitmenų, bet šis prašymas buvo atmestas, nes pagal taikytą sistemą galima veiksmingai skirti nagrinėjamojo produkto kategorijas. Be to, reikėtų pažymėti, kad jei būtų taikomi 7, 11 arba 16 skaitmenų, apskaičiuoti dempingo (ir žalos) skirtumai nelabai pasikeistų, nes vidutinės „TK Corporation“ pardavimo skirtingose rinkose kainos labai skyrėsi. |
| --- | --- |

(50)

„TK Corporation“ paprašė Komisijos pradinę PKN sistemą pakeisti į 16 skaitmenų, bet šis prašymas buvo atmestas, nes pagal taikytą sistemą galima veiksmingai skirti nagrinėjamojo produkto kategorijas. Be to, reikėtų pažymėti, kad jei būtų taikomi 7, 11 arba 16 skaitmenų, apskaičiuoti dempingo (ir žalos) skirtumai nelabai pasikeistų, nes vidutinės „TK Corporation“ pardavimo skirtingose rinkose kainos labai skyrėsi.

| (51) | Antroji skaičiavimo problema buvo susijusi su dempingo skaičiavimui taikytu apimties nustatymo metodu. „TK Corporation“ teigė, kad jos pardavimo sąskaitose faktūrose, jos kainodaros gairėse (potencialiems) pirkėjams ir jos apskaitoje kiekis nurodomas vienetais, todėl skaičiuojant taip pat turėtų būti remiamasi vienetais. Klausimyne prašyta nurodyti kiekį svoriu, bet „TK Corporation“ tam tikrą parduotą kiekį nurodė vienetais. Tokį vienetais nurodytą parduotą kiekį „TK Corporation“ perskaičiavo pagal svorį ir pateikė patikslindama neišsamią informaciją. Komisija nusprendė, kad skaičiavimas pagal svorį yra geriausias metodas, nes:






  — | skaičiuojant vienetais gali būti iškraipymų dėl vidutinės vieneto kainos, nes vienetai neatspindi vieneto svorio, o tai svarbu nagrinėjamojo produkto sąnaudoms (ir kainai) nustatyti, |
| --- | --- | --- |

(51)

Antroji skaičiavimo problema buvo susijusi su dempingo skaičiavimui taikytu apimties nustatymo metodu. „TK Corporation“ teigė, kad jos pardavimo sąskaitose faktūrose, jos kainodaros gairėse (potencialiems) pirkėjams ir jos apskaitoje kiekis nurodomas vienetais, todėl skaičiuojant taip pat turėtų būti remiamasi vienetais. Klausimyne prašyta nurodyti kiekį svoriu, bet „TK Corporation“ tam tikrą parduotą kiekį nurodė vienetais. Tokį vienetais nurodytą parduotą kiekį „TK Corporation“ perskaičiavo pagal svorį ir pateikė patikslindama neišsamią informaciją. Komisija nusprendė, kad skaičiavimas pagal svorį yra geriausias metodas, nes:

—

skaičiuojant vienetais gali būti iškraipymų dėl vidutinės vieneto kainos, nes vienetai neatspindi vieneto svorio, o tai svarbu nagrinėjamojo produkto sąnaudoms (ir kainai) nustatyti,

| — | žalai apskaičiuoti reikia taikyti svorį, nes tokį metodą taiko Sąjungos gamintojai, ir būtų nesuderinama taikyti skirtingus metodus dempingui ir žalai (priverstiniam kainų mažinimui) apskaičiuoti, be to, |
| --- | --- |

—

žalai apskaičiuoti reikia taikyti svorį, nes tokį metodą taiko Sąjungos gamintojai, ir būtų nesuderinama taikyti skirtingus metodus dempingui ir žalai (priverstiniam kainų mažinimui) apskaičiuoti, be to,

| — | Sąjungos muitinės įstaigų duomenyse ir Korėjos eksporto statistiniuose duomenyse nurodytas tik nagrinėjamojo produkto svoris. |
| --- | --- |

—

Sąjungos muitinės įstaigų duomenyse ir Korėjos eksporto statistiniuose duomenyse nurodytas tik nagrinėjamojo produkto svoris.

| (52) | Be to, reikėtų pažymėti, kad jei būtų skaičiuojama vienetais, apskaičiuoti dempingo skirtumai apskritai nelabai pasikeistų, nes nustatyta, kad vidutinės „TK Corporation“ pardavimo skirtingose rinkose kainose labai skyrėsi. |
| --- | --- |

(52)

Be to, reikėtų pažymėti, kad jei būtų skaičiuojama vienetais, apskaičiuoti dempingo skirtumai apskritai nelabai pasikeistų, nes nustatyta, kad vidutinės „TK Corporation“ pardavimo skirtingose rinkose kainose labai skyrėsi.

| (53) | Atskleidus faktus „TK Corporation“ pakartojo pastabą, kad Komisija dempingo skaičiavimus turėjo pagrįsti vienetais, o ne svoriu. Viena iš nurodytų priežasčių buvo tai, kad „TK Corporation“ pardavimo ir sąnaudų duomenys yra išreikšti vienetais, taigi dėl perskaičiavimo pagal svorį skaičiuojant dempingo skirtumą būtų atsiradę iškraipymų. |
| --- | --- |

(53)

Atskleidus faktus „TK Corporation“ pakartojo pastabą, kad Komisija dempingo skaičiavimus turėjo pagrįsti vienetais, o ne svoriu. Viena iš nurodytų priežasčių buvo tai, kad „TK Corporation“ pardavimo ir sąnaudų duomenys yra išreikšti vienetais, taigi dėl perskaičiavimo pagal svorį skaičiuojant dempingo skirtumą būtų atsiradę iškraipymų.

| (54) | Dėl palyginimo su Sąjungos pramone „TK Corporation“ nurodė, kad Komisija neapskaičiavo žalos skirtumo, o dempingo skirtumui palyginimas su Sąjungos pramonės sąnaudų ir pardavimo duomenimis nereikalingas. Be to, „TK Corporation“ teigė, kad sandoriuose, taip pat ir sudarytuose Sąjungos pramonės, naudojamas matavimo vienetas yra vienetai, o ne kilogramai arba tonos. |
| --- | --- |

(54)

Dėl palyginimo su Sąjungos pramone „TK Corporation“ nurodė, kad Komisija neapskaičiavo žalos skirtumo, o dempingo skirtumui palyginimas su Sąjungos pramonės sąnaudų ir pardavimo duomenimis nereikalingas. Be to, „TK Corporation“ teigė, kad sandoriuose, taip pat ir sudarytuose Sąjungos pramonės, naudojamas matavimo vienetas yra vienetai, o ne kilogramai arba tonos.

| (55) | Galiausiai „TK Corporation“ nematė ryšio su Sąjungos muitinės įstaigų duomenimis ir Korėjos eksporto statistiniais duomenimis, kurie nurodyti pagal svorį. |
| --- | --- |

(55)

Galiausiai „TK Corporation“ nematė ryšio su Sąjungos muitinės įstaigų duomenimis ir Korėjos eksporto statistiniais duomenimis, kurie nurodyti pagal svorį.

| (56) | Šios pastabos buvo tinkamai išnagrinėtos. Pirmiausia svarbu pažymėti, kad „TK Corporation“ nepateikė alternatyvaus dempingo skaičiavimo pagal vienetus. Iš tiesų, nors ji teigė, kad skaičiuojant pagal vienetus rezultatai būtų tikslesni, ji to neįrodė. Komisija primena, kad apskaičiuoti dideli dempingo skirtumai ir, kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje, palyginus dempingo skirtumus, nustatytus pagal svorį ir pagal vienetus, jie iš esmės nesiskyrė. Kitaip tariant, neginčijama, kad nepriklausomai nuo taikyto metodo, būtų nustatyti dideli dempingo skirtumai. Be to, svarbu priminti, kad pardavimo ir sąnaudų duomenis iš vienetų į svorį „TK Corporation“ perskaičiavo pati, taikydama savo metodą. Be to, jos svetainėje pateikiamas katalogas, kuriame nurodytas kiekvienos rūšies jungiamosios detalės apytikslis svoris. |
| --- | --- |

(56)

Šios pastabos buvo tinkamai išnagrinėtos. Pirmiausia svarbu pažymėti, kad „TK Corporation“ nepateikė alternatyvaus dempingo skaičiavimo pagal vienetus. Iš tiesų, nors ji teigė, kad skaičiuojant pagal vienetus rezultatai būtų tikslesni, ji to neįrodė. Komisija primena, kad apskaičiuoti dideli dempingo skirtumai ir, kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje, palyginus dempingo skirtumus, nustatytus pagal svorį ir pagal vienetus, jie iš esmės nesiskyrė. Kitaip tariant, neginčijama, kad nepriklausomai nuo taikyto metodo, būtų nustatyti dideli dempingo skirtumai. Be to, svarbu priminti, kad pardavimo ir sąnaudų duomenis iš vienetų į svorį „TK Corporation“ perskaičiavo pati, taikydama savo metodą. Be to, jos svetainėje pateikiamas katalogas, kuriame nurodytas kiekvienos rūšies jungiamosios detalės apytikslis svoris.

| (57) | Kaip įrodyta Komisijos patikrintose sąskaitose faktūrose, Sąjungos pramonės sandoriai išreikšti tiek svoriu, tiek vienetais. Be sąskaitų faktūrų išrašymo, skaičiavimo pagal svorį metodas naudotas pajėgumams, gamybos apimčiai ir gamybos sąnaudoms apskaičiuoti – ne tik Sąjungoje, bet ir visame pasaulyje bei Korėjoje. Žaliavos, svarbiausia nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų sudėtinė dalis, įsigyjamos tonomis. Kiti veiksniai, kaip antai energijos suvartojimas, darbo ir frachto sąnaudos, taip pat skaičiuojamos pagal svorį. Sąjungos pramonė metų pabaigos nuolaidas pirkėjams taip pat nustato pagal pirkėjo įsigytą kiekį (tonomis), o ne pagal vienetų skaičių. Be to, šioje priemonių galiojimo termino peržiūroje turėjo būti (ir buvo – žr. 98–105 konstatuojamąsias dalis) apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo skirtumai, todėl teiginys, kad Korėjos ir Sąjungos pramonės duomenų nereikėjo palyginti, kaip nurodyta 54 konstatuojamojoje dalyje apibendrintame teiginyje, nėra teisingas. |
| --- | --- |

(57)

Kaip įrodyta Komisijos patikrintose sąskaitose faktūrose, Sąjungos pramonės sandoriai išreikšti tiek svoriu, tiek vienetais. Be sąskaitų faktūrų išrašymo, skaičiavimo pagal svorį metodas naudotas pajėgumams, gamybos apimčiai ir gamybos sąnaudoms apskaičiuoti – ne tik Sąjungoje, bet ir visame pasaulyje bei Korėjoje. Žaliavos, svarbiausia nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų sudėtinė dalis, įsigyjamos tonomis. Kiti veiksniai, kaip antai energijos suvartojimas, darbo ir frachto sąnaudos, taip pat skaičiuojamos pagal svorį. Sąjungos pramonė metų pabaigos nuolaidas pirkėjams taip pat nustato pagal pirkėjo įsigytą kiekį (tonomis), o ne pagal vienetų skaičių. Be to, šioje priemonių galiojimo termino peržiūroje turėjo būti (ir buvo – žr. 98–105 konstatuojamąsias dalis) apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo skirtumai, todėl teiginys, kad Korėjos ir Sąjungos pramonės duomenų nereikėjo palyginti, kaip nurodyta 54 konstatuojamojoje dalyje apibendrintame teiginyje, nėra teisingas.

| (58) | Tyrime naudoti surinkti pasauliniai duomenys, įskaitant Korėjos eksporto duomenis ir Sąjungos muitinių statistinius duomenis, buvo išreikšti tik svoriu. Jie buvo taikyti, inter alia, Korėjos nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą ir kitas trečiąsias šalis nagrinėti. Tokio eksporto „TK Corporation“ daliai nustatyti ir bendrovės pardavimo į Sąjungą apimčiai, nurodytai klausimyno atsakymuose, kryžmiškai patikrinti buvo būtina „TK Corporation“ duomenis perskaičiuoti pagal svorį, nes perskaičiuoti Korėjos eksporto statistinių duomenų ir Sąjungos muitinės statistinių duomenų pagal vienetus nebuvo įmanoma. |
| --- | --- |

(58)

Tyrime naudoti surinkti pasauliniai duomenys, įskaitant Korėjos eksporto duomenis ir Sąjungos muitinių statistinius duomenis, buvo išreikšti tik svoriu. Jie buvo taikyti, inter alia, Korėjos nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą ir kitas trečiąsias šalis nagrinėti. Tokio eksporto „TK Corporation“ daliai nustatyti ir bendrovės pardavimo į Sąjungą apimčiai, nurodytai klausimyno atsakymuose, kryžmiškai patikrinti buvo būtina „TK Corporation“ duomenis perskaičiuoti pagal svorį, nes perskaičiuoti Korėjos eksporto statistinių duomenų ir Sąjungos muitinės statistinių duomenų pagal vienetus nebuvo įmanoma.

| (59) | Galiausiai svarbu pažymėti, kad ankstesniuose tyrimuose (kaip antai tyrime, kurį atlikus nustatytos pradinės priemonės, ir pirmoje priemonių galiojimo termino peržiūroje, po kurios nustatytos galiojančios priemonės) ir naujesniuose tyrimuose, susijusiuose su tuo pačiu Rusijos ir Turkijos kilmės produktu, taip pat taikytas svoriu pagrįstas metodas. |
| --- | --- |

(59)

Galiausiai svarbu pažymėti, kad ankstesniuose tyrimuose (kaip antai tyrime, kurį atlikus nustatytos pradinės priemonės, ir pirmoje priemonių galiojimo termino peržiūroje, po kurios nustatytos galiojančios priemonės) ir naujesniuose tyrimuose, susijusiuose su tuo pačiu Rusijos ir Turkijos kilmės produktu, taip pat taikytas svoriu pagrįstas metodas.

| (60) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija patvirtina, kad teiginys, jog skaičiavimai turėtų būti atliekami pagal vienetus, turėtų būti atmestas. |
| --- | --- |

(60)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija patvirtina, kad teiginys, jog skaičiavimai turėtų būti atliekami pagal vienetus, turėtų būti atmestas.

d)   Dempingas per PTL

| (61) | Taip apskaičiuoti „TK Corporation“ dempingo skirtumai buvo 46 % ir 27 %, priklausomai nuo eksporto paskirties šalies. |
| --- | --- |

(61)

Taip apskaičiuoti „TK Corporation“ dempingo skirtumai buvo 46 % ir 27 %, priklausomai nuo eksporto paskirties šalies.

3.1.3.2.   Korėjos gamybos pajėgumai

| (62) | Dėl visų Korėjos gamybos pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų atlikdama tyrimą Komisija gavo informacijos tik iš „TK Corporation“. Atitinkamai Komisija, siekdama padaryti išvadas šiuo klausimu, turėjo vadovautis pagrindinio reglamento 18 straipsniu; Komisijos turima informacija – „TK Corporation“ pateikta patikrinta informacija, susijusi tik su šia bendrove, ir visos šalies informacija, įtraukta į prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą. |
| --- | --- |

(62)

Dėl visų Korėjos gamybos pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų atlikdama tyrimą Komisija gavo informacijos tik iš „TK Corporation“. Atitinkamai Komisija, siekdama padaryti išvadas šiuo klausimu, turėjo vadovautis pagrindinio reglamento 18 straipsniu; Komisijos turima informacija – „TK Corporation“ pateikta patikrinta informacija, susijusi tik su šia bendrove, ir visos šalies informacija, įtraukta į prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą.

| (63) | „TK Corporation“ nurodyti nepanaudoti pajėgumai buvo tinkamai patikrinti. Ekstrapoliavusi „TK Corporation“ nurodytus nepanaudotus pajėgumus per PTL pagal bendrovei tenkančią bendros Korėjos eksporto apimties dalį, Komisija apskaičiavo, kad bendri nepanaudoti pajėgumai Korėjoje sudarytų bent 15 000 tonų, o tai atitinka maždaug 25 % viso Sąjungos suvartojimo. Tačiau dėl tokių skaičiavimų svarbu pažymėti, kad gamybos apimtis, palyginti su gamybos pajėgumais, labai priklauso nuo bendrovės, be to, nors „TK Corporation“ yra viena didžiausių Korėjos panašaus produkto gamintojų, ji tėra viena iš daugelio ir tikrai nėra pagrindinė. Todėl šiuos nustatytus faktus Komisija kryžmiškai sutikrino su prašyme pateikta informacija. |
| --- | --- |

(63)

„TK Corporation“ nurodyti nepanaudoti pajėgumai buvo tinkamai patikrinti. Ekstrapoliavusi „TK Corporation“ nurodytus nepanaudotus pajėgumus per PTL pagal bendrovei tenkančią bendros Korėjos eksporto apimties dalį, Komisija apskaičiavo, kad bendri nepanaudoti pajėgumai Korėjoje sudarytų bent 15 000 tonų, o tai atitinka maždaug 25 % viso Sąjungos suvartojimo. Tačiau dėl tokių skaičiavimų svarbu pažymėti, kad gamybos apimtis, palyginti su gamybos pajėgumais, labai priklauso nuo bendrovės, be to, nors „TK Corporation“ yra viena didžiausių Korėjos panašaus produkto gamintojų, ji tėra viena iš daugelio ir tikrai nėra pagrindinė. Todėl šiuos nustatytus faktus Komisija kryžmiškai sutikrino su prašyme pateikta informacija.

| (64) | Prašyme nurodyti nepanaudoti pajėgumai buvo pagrįsti pareiškėjo nurodytais apskaičiuotais visų Korėjos gamintojų pajėgumais ir gamybos duomenimis. Dėl gamybos pajėgumų trijų didžiausių gamintojų gamybos pajėgumams nustatyti taikyti viešai pateikiami duomenys. Dėl kitų (daug mažesnių) Korėjos gamintojų tokių viešai pateiktų duomenų nebuvo, todėl jų gamybos pajėgumams apskaičiuoti pareiškėjas taikė kitus pagrįstus metodus. Pareiškėjas taip pat darė prielaidą dėl tam tikro suvartojimo Korėjos vidaus rinkoje ir nepanaudotiems pajėgumams apskaičiuoti atsižvelgė į importą į Korėją ir eksportą iš Korėjos. Tiek skaičiuojant gamybos pajėgumus, tiek nepanaudotus pajėgumus, atitinkamai koreguota atsižvelgiant į kitų rūšių produktus, nepatenkančius į produkto apibrėžtąją sritį. Visa informacija aiškiai laikyta išsamesne ir labiau įtikinama nei 63 konstatuojamoje dalyje nurodyta informacija. Negauta jokių pastabų, prieštaraujančių šiems skaičiams. Šiuo pagrindu, remiantis turimais faktais, apskaičiuota, kad nepanaudoti pajėgumai Korėjoje sudaro 119 300 tonų, tai yra daugiau nei du kartus viršija Sąjungos rinkos dydį per PTL. |
| --- | --- |

(64)

Prašyme nurodyti nepanaudoti pajėgumai buvo pagrįsti pareiškėjo nurodytais apskaičiuotais visų Korėjos gamintojų pajėgumais ir gamybos duomenimis. Dėl gamybos pajėgumų trijų didžiausių gamintojų gamybos pajėgumams nustatyti taikyti viešai pateikiami duomenys. Dėl kitų (daug mažesnių) Korėjos gamintojų tokių viešai pateiktų duomenų nebuvo, todėl jų gamybos pajėgumams apskaičiuoti pareiškėjas taikė kitus pagrįstus metodus. Pareiškėjas taip pat darė prielaidą dėl tam tikro suvartojimo Korėjos vidaus rinkoje ir nepanaudotiems pajėgumams apskaičiuoti atsižvelgė į importą į Korėją ir eksportą iš Korėjos. Tiek skaičiuojant gamybos pajėgumus, tiek nepanaudotus pajėgumus, atitinkamai koreguota atsižvelgiant į kitų rūšių produktus, nepatenkančius į produkto apibrėžtąją sritį. Visa informacija aiškiai laikyta išsamesne ir labiau įtikinama nei 63 konstatuojamoje dalyje nurodyta informacija. Negauta jokių pastabų, prieštaraujančių šiems skaičiams. Šiuo pagrindu, remiantis turimais faktais, apskaičiuota, kad nepanaudoti pajėgumai Korėjoje sudaro 119 300 tonų, tai yra daugiau nei du kartus viršija Sąjungos rinkos dydį per PTL.

3.1.3.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

| (65) | Primenama, kad VVJD daugiausia naudojamos naftos ir dujų pramonėje, statybos, energijos gamybos, laivų statybos ir pramonės įrenginių sektoriuose. Nė vienas iš turimų faktų nerodo, kad Korėjoje šie sektoriai būtų labai padidėję ar sumažėję, todėl laikoma, kad artimiausiais metais Korėjos VVJD rinka išliks pakankamai stabili ir Korėjos VVJD gamintojams nebus sudaryta reikšmingų plėtros galimybių. Be Korėjos, pagrindinės šios pramonės eksporto rinkos yra Sąjunga, JAV, Artimųjų Rytų šalys ir Pietryčių Azija. Remiantis atliekant tyrimą gauta informacija, nėra jokių požymių, kad paklausa kurioje nors iš šių rinkų artimiausiais metais labai sumažėtų arba padidėtų. |
| --- | --- |

(65)

Primenama, kad VVJD daugiausia naudojamos naftos ir dujų pramonėje, statybos, energijos gamybos, laivų statybos ir pramonės įrenginių sektoriuose. Nė vienas iš turimų faktų nerodo, kad Korėjoje šie sektoriai būtų labai padidėję ar sumažėję, todėl laikoma, kad artimiausiais metais Korėjos VVJD rinka išliks pakankamai stabili ir Korėjos VVJD gamintojams nebus sudaryta reikšmingų plėtros galimybių. Be Korėjos, pagrindinės šios pramonės eksporto rinkos yra Sąjunga, JAV, Artimųjų Rytų šalys ir Pietryčių Azija. Remiantis atliekant tyrimą gauta informacija, nėra jokių požymių, kad paklausa kurioje nors iš šių rinkų artimiausiais metais labai sumažėtų arba padidėtų.

| (66) | Korėjos eksportas į JAV, Artimųjų Rytų šalis ir Pietryčių Aziją jau yra pakankamai didelės apimties, todėl, Korėjos pramonės požiūriu, šios rinkos neturi didelių augimo galimybių. Taip pat primenama, kad Korėjos eksportui į JAV nustatytas didelis 46 % dempingas. Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulio rinkų, todėl panaikinus priemones ši rinka būtų patraukli plėtrai, nes dėl taikomų priemonių eksportuojantys Korėjos gamintojai šia rinka dar nėra visiškai pasinaudoję. |
| --- | --- |

(66)

Korėjos eksportas į JAV, Artimųjų Rytų šalis ir Pietryčių Aziją jau yra pakankamai didelės apimties, todėl, Korėjos pramonės požiūriu, šios rinkos neturi didelių augimo galimybių. Taip pat primenama, kad Korėjos eksportui į JAV nustatytas didelis 46 % dempingas. Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulio rinkų, todėl panaikinus priemones ši rinka būtų patraukli plėtrai, nes dėl taikomų priemonių eksportuojantys Korėjos gamintojai šia rinka dar nėra visiškai pasinaudoję.

| (67) | JAV ir Sąjungos rinkos panašios dydžiu ir rinkos sąlygomis. Abiejose rinkose veikia daug vidaus gamintojų ir didelė rinkos dalis tenka importui. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutinė pardavimo kaina Sąjungos rinkoje (atsižvelgiant į visą Sąjungos gamintojų pardavimą ir visą importuotų produktų pardavimą Sąjungoje) yra 2 600 EUR už toną. Todėl vidutinė Sąjungos rinkos kaina yra panaši į vidutinę kainą, kurią eksportuojantys Korėjos gamintojai gauna JAV rinkoje (2 700 EUR už toną), tačiau JAV jiems netaikomos antidempingo priemonės. Todėl labai tikėtina, kad šiuo metu Korėjos pardavimas į Sąjungą yra ribotas dėl nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių. Primenama, kad per PTL JAV buvo didžiausia Korėjos eksportuotojų eksporto rinka. Tai rodo, kad Sąjungos rinka būtų patraukli Korėjos eksportuotojams, ir tikėtina, kad panaikinus muitus Sąjungos rinkoje importo apimtis būtų tokia pat didelė kaip ir JAV rinkoje. Per PTL Korėjos VVJD sudarė 20–25 % viso VVJD importo į JAV ir tokiam importui teko 10–15 % visos JAV VVJD rinkos dalis (tikslūs skaičiai nepateikiami konfidencialumo sumetimais). Kitaip tariant, tikėtina, kad panaikinus priemones Korėjos gamintojai pasinaudos turimais nepanaudotais pajėgumais, kaip nurodyta 64 konstatuojamojoje dalyje, ir sugrįš į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(67)

JAV ir Sąjungos rinkos panašios dydžiu ir rinkos sąlygomis. Abiejose rinkose veikia daug vidaus gamintojų ir didelė rinkos dalis tenka importui. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutinė pardavimo kaina Sąjungos rinkoje (atsižvelgiant į visą Sąjungos gamintojų pardavimą ir visą importuotų produktų pardavimą Sąjungoje) yra 2 600 EUR už toną. Todėl vidutinė Sąjungos rinkos kaina yra panaši į vidutinę kainą, kurią eksportuojantys Korėjos gamintojai gauna JAV rinkoje (2 700 EUR už toną), tačiau JAV jiems netaikomos antidempingo priemonės. Todėl labai tikėtina, kad šiuo metu Korėjos pardavimas į Sąjungą yra ribotas dėl nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių. Primenama, kad per PTL JAV buvo didžiausia Korėjos eksportuotojų eksporto rinka. Tai rodo, kad Sąjungos rinka būtų patraukli Korėjos eksportuotojams, ir tikėtina, kad panaikinus muitus Sąjungos rinkoje importo apimtis būtų tokia pat didelė kaip ir JAV rinkoje. Per PTL Korėjos VVJD sudarė 20–25 % viso VVJD importo į JAV ir tokiam importui teko 10–15 % visos JAV VVJD rinkos dalis (tikslūs skaičiai nepateikiami konfidencialumo sumetimais). Kitaip tariant, tikėtina, kad panaikinus priemones Korėjos gamintojai pasinaudos turimais nepanaudotais pajėgumais, kaip nurodyta 64 konstatuojamojoje dalyje, ir sugrįš į Sąjungos rinką.

| (68) | Kaip paaiškinta 39 konstatuojamojoje dalyje, išskyrus JAV, nėra kitos Korėjos eksporto paskirties šalies, kurią būtų galima nagrinėti tiriant Sąjungos rinkos vystymąsi nustojus galioti priemonėms. Taigi, šiame tyrime vidutinės kainos, kurios būtų apskaičiuotos sugrupavus visą pardavimą eksportui į kitas šalis, išskyrus Sąjungą ir JAV, nebūtų laikomos patikimomis, nes šios (daug mažesnės) rinkos pasižymi skirtingomis aplinkybėmis. Atsižvelgiant į nurodytą šios analizės ribotumą ir mažas šių „kitų rinkų“ augimo galimybes artimiausiais metais, nėra tikėtina, kad šios rinkos absorbuotų didelės apimties papildomą importą iš Korėjos. |
| --- | --- |

(68)

Kaip paaiškinta 39 konstatuojamojoje dalyje, išskyrus JAV, nėra kitos Korėjos eksporto paskirties šalies, kurią būtų galima nagrinėti tiriant Sąjungos rinkos vystymąsi nustojus galioti priemonėms. Taigi, šiame tyrime vidutinės kainos, kurios būtų apskaičiuotos sugrupavus visą pardavimą eksportui į kitas šalis, išskyrus Sąjungą ir JAV, nebūtų laikomos patikimomis, nes šios (daug mažesnės) rinkos pasižymi skirtingomis aplinkybėmis. Atsižvelgiant į nurodytą šios analizės ribotumą ir mažas šių „kitų rinkų“ augimo galimybes artimiausiais metais, nėra tikėtina, kad šios rinkos absorbuotų didelės apimties papildomą importą iš Korėjos.

3.1.3.4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

| (69) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartotų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Korėjos VVJD pardavimas eksportui į JAV ir kitas trečiąsias šalis vykdytas dempingo kainomis ir atitinkami dempingo skirtumai sudarė 46 % ir 27 %. |
| --- | --- |

(69)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartotų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Korėjos VVJD pardavimas eksportui į JAV ir kitas trečiąsias šalis vykdytas dempingo kainomis ir atitinkami dempingo skirtumai sudarė 46 % ir 27 %.

| (70) | Be to, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL, nepanaudoti pajėgumai Korėjoje yra dideli. Jei šie pajėgumai būtų panaudoti eksportui į Sąjungą ir būtų konkuruojama su Sąjungos gamintojų arba pagrindinio importo iš trečiųjų šalių kainomis, yra didelė tikimybė, kad būtų eksportuojama dempingo kaina. |
| --- | --- |

(70)

Be to, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL, nepanaudoti pajėgumai Korėjoje yra dideli. Jei šie pajėgumai būtų panaudoti eksportui į Sąjungą ir būtų konkuruojama su Sąjungos gamintojų arba pagrindinio importo iš trečiųjų šalių kainomis, yra didelė tikimybė, kad būtų eksportuojama dempingo kaina.

3.2.   Malaizija

3.2.1.   Pirminės pastabos

| (71) | Nė vienas eksportuojantis Malaizijos gamintojas nebendradarbiavo, todėl bendras tyrimas turėjo būti grindžiamas informacija, kurią Komisija gavo iš kitų šaltinių. Šiuo atžvilgiu ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija išnagrinėjo įvairius statistinių duomenų šaltinius. Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinkti importo statistiniai duomenys (toliau – 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė) buvo geriausi turimi duomenys, pagal kuriuos nustatyta Sąjungos rinkos importo apimtis ir kainos. Kiti šaltiniai, kaip antai Eurostatas, nebuvo naudojami, nes taikant 8 skaitmenų kodą nagrinėjamojo produkto nebuvo galima atskirti nuo kitų produktų. |
| --- | --- |

(71)

Nė vienas eksportuojantis Malaizijos gamintojas nebendradarbiavo, todėl bendras tyrimas turėjo būti grindžiamas informacija, kurią Komisija gavo iš kitų šaltinių. Šiuo atžvilgiu ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija išnagrinėjo įvairius statistinių duomenų šaltinius. Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinkti importo statistiniai duomenys (toliau – 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė) buvo geriausi turimi duomenys, pagal kuriuos nustatyta Sąjungos rinkos importo apimtis ir kainos. Kiti šaltiniai, kaip antai Eurostatas, nebuvo naudojami, nes taikant 8 skaitmenų kodą nagrinėjamojo produkto nebuvo galima atskirti nuo kitų produktų.

3.2.2.   Importas dempingo kaina per PTL

| (72) | Remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis į Sąjungos rinką iš Malaizijos neimportuota. Todėl padaryta išvada, kad per PTL Malaizijos eksportas dempingo kaina nebuvo tęsiamas. |
| --- | --- |

(72)

Remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis į Sąjungos rinką iš Malaizijos neimportuota. Todėl padaryta išvada, kad per PTL Malaizijos eksportas dempingo kaina nebuvo tęsiamas.

3.2.3.   Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas

| (73) | Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas. |
| --- | --- |

(73)

Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

3.2.3.1.   Eksportas iš Malaizijos į kitas šalis

| (74) | Kadangi VVJD į Sąjungos rinką iš Malaizijos neimportuotos, Komisija rėmėsi kitos šalies duomenimis. Nuspręsta, kad JAV yra tinkama šalis, nes jos rinka panašaus dydžio kaip Sąjungos, joje veikia daug vidaus gamintojų ir didelė rinkos dalis tenka importui, todėl ši rinka labai konkurencinga. Be to, JAV yra didžiausia Malaizijos eksporto paskirties šalis – per PTL jai teko 87 % eksporto iš Malaizijos. Tai atitinka ankstesniame tyrime dėl Malaizijos ir žalos pasikartojimo tikimybės vertinime taikytą metodą. |
| --- | --- |

(74)

Kadangi VVJD į Sąjungos rinką iš Malaizijos neimportuotos, Komisija rėmėsi kitos šalies duomenimis. Nuspręsta, kad JAV yra tinkama šalis, nes jos rinka panašaus dydžio kaip Sąjungos, joje veikia daug vidaus gamintojų ir didelė rinkos dalis tenka importui, todėl ši rinka labai konkurencinga. Be to, JAV yra didžiausia Malaizijos eksporto paskirties šalis – per PTL jai teko 87 % eksporto iš Malaizijos. Tai atitinka ankstesniame tyrime dėl Malaizijos ir žalos pasikartojimo tikimybės vertinime taikytą metodą.

a)   Normalioji vertė

| (75) | Kadangi eksportuojantys Malaizijos gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė buvo pagrįsta prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis, t. y. apskaičiuotomis gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėtos 6 % PBA sąnaudos ir pelnas ir kurios buvo išreikštos sąnaudų EXW sąlygomis procentine dalimi. Manoma, kad minėta procentinė dalis yra sumažinta. Tai patvirtina ir faktas, kad vienintelės šiame tyrime bendradarbiavusios bendrovės („TK Corporation“, Korėja) faktinis skaičius gerokai viršijo 6 %. |
| --- | --- |

(75)

Kadangi eksportuojantys Malaizijos gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė buvo pagrįsta prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis, t. y. apskaičiuotomis gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėtos 6 % PBA sąnaudos ir pelnas ir kurios buvo išreikštos sąnaudų EXW sąlygomis procentine dalimi. Manoma, kad minėta procentinė dalis yra sumažinta. Tai patvirtina ir faktas, kad vienintelės šiame tyrime bendradarbiavusios bendrovės („TK Corporation“, Korėja) faktinis skaičius gerokai viršijo 6 %.

b)   Eksporto kaina

| (76) | Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, nebendradarbiaujant eksportuojantiems Malaizijos gamintojams, eksporto kaina apskaičiuota taikant Malaizijos nagrinėjamojo produkto eksporto į JAV kainas, nustatytas pagal JAV statistinius duomenis. |
| --- | --- |

(76)

Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, nebendradarbiaujant eksportuojantiems Malaizijos gamintojams, eksporto kaina apskaičiuota taikant Malaizijos nagrinėjamojo produkto eksporto į JAV kainas, nustatytas pagal JAV statistinius duomenis.

c)   Palyginimas

| (77) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su VVJD vidutine svertine eksporto kaina, gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu. |
| --- | --- |

(77)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su VVJD vidutine svertine eksporto kaina, gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu.

| (78) | Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytos PBA ir pelno procentinė dalis pagrįstos EXW sąlygomis ir neapėmė vežimo vidaus keliais ir jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų. |
| --- | --- |

(78)

Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytos PBA ir pelno procentinė dalis pagrįstos EXW sąlygomis ir neapėmė vežimo vidaus keliais ir jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų.

d)   Dempingo skirtumas per PTL

| (79) | Taikant pirmiau aprašytą metodą, kuris taip pat taikytas atliekant pirmąją priemonių galiojimo termino peržiūrą, po kurios pratęstas priemonių galiojimas (toliau – galiojančios priemonės), nustatyta, kad dempingo skirtumas sudarė 57,7 %. |
| --- | --- |

(79)

Taikant pirmiau aprašytą metodą, kuris taip pat taikytas atliekant pirmąją priemonių galiojimo termino peržiūrą, po kurios pratęstas priemonių galiojimas (toliau – galiojančios priemonės), nustatyta, kad dempingo skirtumas sudarė 57,7 %.

3.2.3.2.   Malaizijos gamybos pajėgumai

| (80) | Malaizijai nebendradarbiaujant nebuvo pateikta jokios informacijos dėl gamybos ir nepanaudotų pajėgumų. Prašyme pateiktoje informacijoje nurodyta, kad bendri įrengti pajėgumai Malaizijoje sudaro maždaug 55 000 tonų, nepanaudoti pajėgumai sudaro maždaug 27 000 tonų. Analizėje, kurią atlikus nustatyta ši apimtis, į kitų produktų gamybą arba pajėgumus neatsižvelgta, todėl šie duomenys laikomi patikimais. 27 000 tonų Malaizijos nepanaudotų pajėgumų sudaro maždaug 40 % bendro Sąjungos suvartojimo per PTL. |
| --- | --- |

(80)

Malaizijai nebendradarbiaujant nebuvo pateikta jokios informacijos dėl gamybos ir nepanaudotų pajėgumų. Prašyme pateiktoje informacijoje nurodyta, kad bendri įrengti pajėgumai Malaizijoje sudaro maždaug 55 000 tonų, nepanaudoti pajėgumai sudaro maždaug 27 000 tonų. Analizėje, kurią atlikus nustatyta ši apimtis, į kitų produktų gamybą arba pajėgumus neatsižvelgta, todėl šie duomenys laikomi patikimais. 27 000 tonų Malaizijos nepanaudotų pajėgumų sudaro maždaug 40 % bendro Sąjungos suvartojimo per PTL.

3.2.3.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

| (81) | Kalbant apie pagrindinių naudotojų pramonės rinkų plėtrą pasaulyje, kaip paaiškinta 65 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinka yra viena iš pagrindinių VVJD rinkų ir neturima informacijos, kad artimiausiais metais paklausa tose rinkose reikšmingai didėtų arba mažėtų. |
| --- | --- |

(81)

Kalbant apie pagrindinių naudotojų pramonės rinkų plėtrą pasaulyje, kaip paaiškinta 65 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinka yra viena iš pagrindinių VVJD rinkų ir neturima informacijos, kad artimiausiais metais paklausa tose rinkose reikšmingai didėtų arba mažėtų.

| (82) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje kainos yra didesnės už Malaizijos eksporto į kitas eksporto rinkas, ypač į JAV rinką, kainas. Iš tiesų, vidutinė Sąjungos rinkos kaina yra 2 600 EUR už toną, o remiantis JAV statistiniais duomenimis vidutinė JAV importo iš Malaizijos kaina yra 1 600 EUR už toną. Todėl panaikinus priemones Sąjungos rinka būtų patraukli rinka Malaizijos eksportuotojams. Tai ypač aktualu atsižvelgiant į nepanaudotus Malaizijos pajėgumus; taip pat primenama, kad šiuo metu 87 % Malaizijos eksporto nukreipta į JAV, kurioje eksportuojantys Malaizijos gamintojai parduoda daug žemesnėmis kainomis. |
| --- | --- |

(82)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje kainos yra didesnės už Malaizijos eksporto į kitas eksporto rinkas, ypač į JAV rinką, kainas. Iš tiesų, vidutinė Sąjungos rinkos kaina yra 2 600 EUR už toną, o remiantis JAV statistiniais duomenimis vidutinė JAV importo iš Malaizijos kaina yra 1 600 EUR už toną. Todėl panaikinus priemones Sąjungos rinka būtų patraukli rinka Malaizijos eksportuotojams. Tai ypač aktualu atsižvelgiant į nepanaudotus Malaizijos pajėgumus; taip pat primenama, kad šiuo metu 87 % Malaizijos eksporto nukreipta į JAV, kurioje eksportuojantys Malaizijos gamintojai parduoda daug žemesnėmis kainomis.

3.2.3.4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

| (83) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra tikimybė, kad priemonėms nustojus galioti dempingas pasikartotų. Nustatyta, kad Malaizija pardavė VVJD eksportui į JAV dempingo kainomis; dempingo skirtumai sudarė 57,7 %. |
| --- | --- |

(83)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra tikimybė, kad priemonėms nustojus galioti dempingas pasikartotų. Nustatyta, kad Malaizija pardavė VVJD eksportui į JAV dempingo kainomis; dempingo skirtumai sudarė 57,7 %.

| (84) | Be to, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL, nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje yra dideli. Atsižvelgiant į Sąjungos kainų lygį, tikėtina, kad panaikinus priemones šie pajėgumai bent iš dalies bus panaudoti eksportui į Sąjungą. Taip pat tikėtina, kad, atsižvelgiant į Sąjungos rinkoje taikomas kainas, palyginti su JAV rinkos kainomis, tokiu atveju didelė eksporto į JAV dalis bus nukreipta į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(84)

Be to, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL, nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje yra dideli. Atsižvelgiant į Sąjungos kainų lygį, tikėtina, kad panaikinus priemones šie pajėgumai bent iš dalies bus panaudoti eksportui į Sąjungą. Taip pat tikėtina, kad, atsižvelgiant į Sąjungos rinkoje taikomas kainas, palyginti su JAV rinkos kainomis, tokiu atveju didelė eksporto į JAV dalis bus nukreipta į Sąjungos rinką.

3.3.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

| (85) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, t. y. didelius dempingo skirtumus, didelius nepanaudotus pajėgumus nagrinėjamosiose šalyse, didelius jų eksporto pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą dėl jos kainų ir dydžio, galima daryti išvadą, kad nustojus taikyti priemones importas dempingo kaina iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos į Sąjungą pasikartotų. |
| --- | --- |

(85)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, t. y. didelius dempingo skirtumus, didelius nepanaudotus pajėgumus nagrinėjamosiose šalyse, didelius jų eksporto pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą dėl jos kainų ir dydžio, galima daryti išvadą, kad nustojus taikyti priemones importas dempingo kaina iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos į Sąjungą pasikartotų.

4.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (86) | Palyginti su 3 konstatuojamojoje dalyje nurodytame Tarybos reglamente Nr. 1001/2008 aprašyta padėtimi Sąjungos pramonė nepatyrė jokių didelių struktūrinių pokyčių. Per PTL panašų produktą Sąjungoje gamino 22 žinomi gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(86)

Palyginti su 3 konstatuojamojoje dalyje nurodytame Tarybos reglamente Nr. 1001/2008 aprašyta padėtimi Sąjungos pramonė nepatyrė jokių didelių struktūrinių pokyčių. Per PTL panašų produktą Sąjungoje gamino 22 žinomi gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (87) | Per PTL nustatyta bendra Sąjungos gamyba – 57 736 tonos. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi turimais su Sąjungos pramone susijusiais faktais, kaip antai patikrintais atrinktų bendrovių duomenimis ir pareiškėjo pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(87)

Per PTL nustatyta bendra Sąjungos gamyba – 57 736 tonos. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi turimais su Sąjungos pramone susijusiais faktais, kaip antai patikrintais atrinktų bendrovių duomenimis ir pareiškėjo pateiktais duomenimis.

| (88) | Tyrime atrinktoms bendrovėms ir bendrovių grupei tenka 49 % Sąjungos gamybos ir 45 % Sąjungos pardavimo (žr. 15 konstatuojamąją dalį). Todėl atrinktų bendrovių duomenys yra tipiški Sąjungos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(88)

Tyrime atrinktoms bendrovėms ir bendrovių grupei tenka 49 % Sąjungos gamybos ir 45 % Sąjungos pardavimo (žr. 15 konstatuojamąją dalį). Todėl atrinktų bendrovių duomenys yra tipiški Sąjungos pramonės padėčiai.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

| (89) | Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi i) Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduota apimtimi pagal pareiškėjo pateiktus duomenis ir ii) importu iš trečiųjų šalių pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis. |
| --- | --- |

(89)

Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi i) Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduota apimtimi pagal pareiškėjo pateiktus duomenis ir ii) importu iš trečiųjų šalių pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis.

| (90) | Sąjungos suvartojimo raida:

  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (metrinėmis tonomis) | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | 55 497 | 62 426 | 58 941 | 59 992 |
| Indeksas (2010 m. = 100) | 100 | 112 | 106 | 108 |
| Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys. |

(90)

Sąjungos suvartojimo raida:

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas (metrinėmis tonomis)

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Bendras Sąjungos suvartojimas

55 497

62 426

58 941

59 992

Indeksas (2010 m. = 100)

100

112

106

108

Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.

| (91) | 2011 m., palyginti su 2010 m. lygiu, vartojimas padidėjo 12 %. 2012 m. jis vėl sumažėjo, bet išliko didesnis už 2010 m. lygį (padidėjo 6 %). Nuo 2010 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %. |
| --- | --- |

(91)

2011 m., palyginti su 2010 m. lygiu, vartojimas padidėjo 12 %. 2012 m. jis vėl sumažėjo, bet išliko didesnis už 2010 m. lygį (padidėjo 6 %). Nuo 2010 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %.

4.3.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

4.3.1.   Iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kiekis ir rinkos dalis

Korėjos Respublika

| (92) | Komisija importo apimtį nustatė pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis. Importui tenkanti rinkos dalis nustatyta pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės ir pareiškėjo pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(92)

Komisija importo apimtį nustatė pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis. Importui tenkanti rinkos dalis nustatyta pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės ir pareiškėjo pateiktus duomenis.

| (93) | Importo iš Korėjos Respublikos į Sąjungą raida:

  2 lentelė


  Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Korėjos Respublikos apimtis (tonomis) | 301 | 208 | 204 | 18 |
| Indeksas | 100 | 69 | 68 | 6 |
| Rinkos dalis | 0,5 % | 0,3 % | 0,3 % | 0,03 % |
| Indeksas | 100 | 62 | 64 | 6 |
| Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys. |

(93)

Importo iš Korėjos Respublikos į Sąjungą raida:

2 lentelė

Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Importo iš Korėjos Respublikos apimtis (tonomis)

301

208

204

18

Indeksas

100

69

68

6

Rinkos dalis

0,5 %

0,3 %

0,3 %

0,03 %

Indeksas

100

62

64

6

Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.

| (94) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Korėjos Respublikos apimtis, palyginti su bendru ES suvartojimu, buvo labai maža. Per PTL apimtis dar labiau sumažėjo iki 18 tonų. Importo lygis buvo toks žemas nuo pradinių priemonių nustatymo 2002 m., todėl galima manyti, kad jį nulėmė galiojančios antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(94)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Korėjos Respublikos apimtis, palyginti su bendru ES suvartojimu, buvo labai maža. Per PTL apimtis dar labiau sumažėjo iki 18 tonų. Importo lygis buvo toks žemas nuo pradinių priemonių nustatymo 2002 m., todėl galima manyti, kad jį nulėmė galiojančios antidempingo priemonės.

Malaizija

| (95) | Komisija importo apimtį nustatė pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis. Importui tenkanti rinkos dalis nustatyta pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės ir pareiškėjo pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(95)

Komisija importo apimtį nustatė pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis. Importui tenkanti rinkos dalis nustatyta pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės ir pareiškėjo pateiktus duomenis.

| (96) | Importo iš Malaizijos į Sąjungą raida:

  3 lentelė


  Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis) | 19,4 | 0,03 | 0,27 | 0,13 |
| Indeksas | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Rinkos dalis | 0,03 % | 0 | 0,0005 % | 0,0002 % |
| Indeksas | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys. |

(96)

Importo iš Malaizijos į Sąjungą raida:

3 lentelė

Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis)

19,4

0,03

0,27

0,13

Indeksas

100

0

1

1

Rinkos dalis

0,03 %

0

0,0005 %

0,0002 %

Indeksas

100

0

1

1

Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.

| (97) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Malaizijos apimtis, palyginti su bendru ES suvartojimu, buvo labai maža. Didžiausias (bet vis vien labai maža) kiekis importuotas 2010 m. (19,4 tonų), bet nuo 2010 m. importas beveik nutrūko. Po pradinių priemonių nustatymo 2002 m. importo lygiai kito, bet niekuomet nepasiekė prieš priemonių nustatymą buvusių lygių. Todėl galima teigti, kad labai žemą importo lygį po pradinių priemonių nustatymo 2002 m. nulėmė galiojančios antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(97)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Malaizijos apimtis, palyginti su bendru ES suvartojimu, buvo labai maža. Didžiausias (bet vis vien labai maža) kiekis importuotas 2010 m. (19,4 tonų), bet nuo 2010 m. importas beveik nutrūko. Po pradinių priemonių nustatymo 2002 m. importo lygiai kito, bet niekuomet nepasiekė prieš priemonių nustatymą buvusių lygių. Todėl galima teigti, kad labai žemą importo lygį po pradinių priemonių nustatymo 2002 m. nulėmė galiojančios antidempingo priemonės.

4.3.2.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas

Korėjos Respublika

| (98) | Per PTL tik labai nedidelės „TK Corporation“, t. y. atliekant tyrimą bendradarbiaujančios bendrovės, importo dalies kainos buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės CIF lygio kainas. Tačiau, kaip nurodyta 32 konstatuojamojoje dalyje, abejojama, ar šie produktai iš tiesų pateko į Sąjungos muitų teritoriją. |
| --- | --- |

(98)

Per PTL tik labai nedidelės „TK Corporation“, t. y. atliekant tyrimą bendradarbiaujančios bendrovės, importo dalies kainos buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės CIF lygio kainas. Tačiau, kaip nurodyta 32 konstatuojamojoje dalyje, abejojama, ar šie produktai iš tiesų pateko į Sąjungos muitų teritoriją.

| (99) | Nepaisant to, bendras Korėjos importas į Sąjungą yra labai nedidelis – žr. 32 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodyta, kad jis sudaro tik 0,03 % Sąjungos rinkos dalies (žr. 2 lentelę). Atsižvelgiant į tai, kad importas iš Korėjos Respublikos į Sąjungą buvo labai nedidelis, ir į tai, kad yra labai daug skirtingų rūšių produktų, pagal šį importą nebuvo galima nustatyti priverstinio kainų mažinimo. |
| --- | --- |

(99)

Nepaisant to, bendras Korėjos importas į Sąjungą yra labai nedidelis – žr. 32 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodyta, kad jis sudaro tik 0,03 % Sąjungos rinkos dalies (žr. 2 lentelę). Atsižvelgiant į tai, kad importas iš Korėjos Respublikos į Sąjungą buvo labai nedidelis, ir į tai, kad yra labai daug skirtingų rūšių produktų, pagal šį importą nebuvo galima nustatyti priverstinio kainų mažinimo.

| (100) | Todėl Komisija taikė eksporto iš Korėjos į JAV ir kitas šalis kainas, pagal kurias nustatė, koks būtų priverstinis kainų mažinimas, jei Korėjos bendrovės tokiomis kainomis parduotų Sąjungoje. |
| --- | --- |

(100)

Todėl Komisija taikė eksporto iš Korėjos į JAV ir kitas šalis kainas, pagal kurias nustatė, koks būtų priverstinis kainų mažinimas, jei Korėjos bendrovės tokiomis kainomis parduotų Sąjungoje.

| (101) | Kadangi „TK Corporation“ pasaulinis eksportas sudaro 25–40 % viso Korėjos VVJD eksporto, toks pardavimas laikytas tipišku Korėjos pardavimu eksportui. Todėl palyginimas atliktas taikant šias kainas. Komisija eksporto kainas koregavo atsižvelgdama į muitą, krovos ir tvarkymo mokesčius ir jas padidino. |
| --- | --- |

(101)

Kadangi „TK Corporation“ pasaulinis eksportas sudaro 25–40 % viso Korėjos VVJD eksporto, toks pardavimas laikytas tipišku Korėjos pardavimu eksportui. Todėl palyginimas atliktas taikant šias kainas. Komisija eksporto kainas koregavo atsižvelgdama į muitą, krovos ir tvarkymo mokesčius ir jas padidino.

| (102) | Taigi, nustatytas priverstinis kainų mažinimas buvo 17 % pardavimui į JAV ir 10 % pardavimui visame pasaulyje. |
| --- | --- |

(102)

Taigi, nustatytas priverstinis kainų mažinimas buvo 17 % pardavimui į JAV ir 10 % pardavimui visame pasaulyje.

Malaizija

| (103) | Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė viena Malaizijos bendrovė. Remiantis statistiniais 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, per PTL importas į Sąjungą buvo nedidelis (žr. 3 lentelę). Atsižvelgiant į tai, kad importas iš Malaizijos į Sąjungą buvo labai nedidelis, ir į tai, kad yra labai daug skirtingų rūšių produktų, pagal šį importą nebuvo galima nustatyti priverstinio kainų mažinimo. |
| --- | --- |

(103)

Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė viena Malaizijos bendrovė. Remiantis statistiniais 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, per PTL importas į Sąjungą buvo nedidelis (žr. 3 lentelę). Atsižvelgiant į tai, kad importas iš Malaizijos į Sąjungą buvo labai nedidelis, ir į tai, kad yra labai daug skirtingų rūšių produktų, pagal šį importą nebuvo galima nustatyti priverstinio kainų mažinimo.

| (104) | Todėl Komisija priverstinį kainų mažinimą nustatė taikydama ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje taikytą metodą, t. y. palygino Malaizijos eksporto į JAV kainas su pardavimo Sąjungos rinkoje kainomis. Komisija eksporto kainą koregavo atsižvelgdama į muitą, krovos ir tvarkymo mokesčius. |
| --- | --- |

(104)

Todėl Komisija priverstinį kainų mažinimą nustatė taikydama ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje taikytą metodą, t. y. palygino Malaizijos eksporto į JAV kainas su pardavimo Sąjungos rinkoje kainomis. Komisija eksporto kainą koregavo atsižvelgdama į muitą, krovos ir tvarkymo mokesčius.

| (105) | Taigi, nustatytas pardavimo į JAV priverstinis kainų mažinimas buvo 34 %. Komisija taip pat palygino Malaizijos pardavimo į kitas šalis kainas; tokio pardavimo priverstinis kainų mažinimas sudarė 28 %. |
| --- | --- |

(105)

Taigi, nustatytas pardavimo į JAV priverstinis kainų mažinimas buvo 34 %. Komisija taip pat palygino Malaizijos pardavimo į kitas šalis kainas; tokio pardavimo priverstinis kainų mažinimas sudarė 28 %.

4.3.3.   Importas iš trečiųjų šalių

| (106) | Lentelėje apžvelgiama importo į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių apimties, rinkos dalies ir vidutinės importo kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.

  4 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių











  Šalis | | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | Kiekis tonomis | 5 618 | 5 867 | 6 844 | 6 589 |
| Indeksas | 100 | 104 | 122 | 117 |
| Rinkos dalis | 10 % | 9 % | 12 % | 11 % |
| Vidutinė kaina | 1 125 | 1 261 | 1 544 | 1 426 |
| Indeksas | 100 | 112 | 137 | 127 |
| Kitos trečiosios šalys | Kiekis tonomis | 11 668 | 12 938 | 11 630 | 12 036 |
| Indeksas | 100 | 111 | 100 | 103 |
| Rinkos dalis | 21 % | 21 % | 20 % | 20 % |
| Vidutinė kaina | 2 175 | 2 352 | 2 437 | 2 482 |
| Indeksas | 100 | 108 | 112 | 114 |
| Visas importas iš visų trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis | Kiekis tonomis | 17 286 | 18 805 | 18 474 | 18 625 |
| Indeksas | 100 | 109 | 107 | 108 |
| Rinkos dalis | 31 % | 30,1 % | 31,3 % | 31 % |
| Vidutinė kaina | 1 834 | 2 011 | 2 106 | 2 108 |
| Indeksas | 100 | 110 | 115 | 115 |
| Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys. |

(106)

Lentelėje apžvelgiama importo į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių apimties, rinkos dalies ir vidutinės importo kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.

4 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių

Šalis

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Kinijos Liaudies Respublika

Kiekis tonomis

5 618

5 867

6 844

6 589

Indeksas

100

104

122

117

Rinkos dalis

10 %

9 %

12 %

11 %

Vidutinė kaina

1 125

1 261

1 544

1 426

Indeksas

100

112

137

127

Kitos trečiosios šalys

Kiekis tonomis

11 668

12 938

11 630

12 036

Indeksas

100

111

100

103

Rinkos dalis

21 %

21 %

20 %

20 %

Vidutinė kaina

2 175

2 352

2 437

2 482

Indeksas

100

108

112

114

Visas importas iš visų trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis

Kiekis tonomis

17 286

18 805

18 474

18 625

Indeksas

100

109

107

108

Rinkos dalis

31 %

30,1 %

31,3 %

31 %

Vidutinė kaina

1 834

2 011

2 106

2 108

Indeksas

100

110

115

115

Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.

| (107) | Trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis, kilmės importo rinkos dalis sudaro 31 % bendro Sąjungos suvartojimo per PTL. Didžiausia rinkos dalis tenka importui iš Kinijos Liaudies Respublikos – 11 % bendro Sąjungos suvartojimo. Didelės apimties importas iš kitų šalių per PTL buvo iš Tailando (4 % Sąjungos rinkos), Vietnamo (3 % Sąjungos rinkos) ir Saudo Arabijos (jokio importo 2010 m., 4 % rinkos dalis per PTL). |
| --- | --- |

(107)

Trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis, kilmės importo rinkos dalis sudaro 31 % bendro Sąjungos suvartojimo per PTL. Didžiausia rinkos dalis tenka importui iš Kinijos Liaudies Respublikos – 11 % bendro Sąjungos suvartojimo. Didelės apimties importas iš kitų šalių per PTL buvo iš Tailando (4 % Sąjungos rinkos), Vietnamo (3 % Sąjungos rinkos) ir Saudo Arabijos (jokio importo 2010 m., 4 % rinkos dalis per PTL).

| (108) | Palyginti su vidutinėmis Sąjungos pramonės kainomis, į Sąjungą importuota žemomis kainomis; tai ypač pasakytina apie importą iš Kinijos Liaudies Respublikos. Importui iš Kinijos Liaudies Respublikos taikyti 58,6 % antidempingo muitai, bet vidutinė Kinijos importo kaina vis tiek buvo mažesnė už Sąjungos vidaus rinkos kainą (žr. 4 lentelę). |
| --- | --- |

(108)

Palyginti su vidutinėmis Sąjungos pramonės kainomis, į Sąjungą importuota žemomis kainomis; tai ypač pasakytina apie importą iš Kinijos Liaudies Respublikos. Importui iš Kinijos Liaudies Respublikos taikyti 58,6 % antidempingo muitai, bet vidutinė Kinijos importo kaina vis tiek buvo mažesnė už Sąjungos vidaus rinkos kainą (žr. 4 lentelę).

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

| (109) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(109)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (110) | Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija įvertino makroekonominius rodiklius remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir statistiniais duomenimis. Duomenys susiję su visais žinomais Sąjungos gamintojais. Komisija įvertino mikroekonominius rodiklius remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Duomenys susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai yra tipiški Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(110)

Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija įvertino makroekonominius rodiklius remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir statistiniais duomenimis. Duomenys susiję su visais žinomais Sąjungos gamintojais. Komisija įvertino mikroekonominius rodiklius remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Duomenys susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai yra tipiški Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.

| (111) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(111)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.

| (112) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. Su mikroekonominiais rodikliais susiję skaičiai pagrįsti tik patikrintais dviejų atrinktų bendrovių arba bendrovių grupės duomenimis. Todėl, siekiant užtikrinti konfidencialumą, šie duomenys pateikiami tik indeksuota forma arba nurodant intervalus. |
| --- | --- |

(112)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. Su mikroekonominiais rodikliais susiję skaičiai pagrįsti tik patikrintais dviejų atrinktų bendrovių arba bendrovių grupės duomenimis. Todėl, siekiant užtikrinti konfidencialumą, šie duomenys pateikiami tik indeksuota forma arba nurodant intervalus.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (113) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (tonomis) | 48 017 | 52 754 | 55 787 | 57 736 |
| Indeksas | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 179 912 | 180 364 | 180 364 | 180 364 |
| Indeksas | 100 | 100,3 | 100,3 | 100,3 |
| Pajėgumų naudojimas | 26,7 % | 29,2 % | 30,9 % | 32 % |
| Indeksas | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Šaltinis: prašyme pateikti duomenys. |

(113)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Gamybos apimtis (tonomis)

48 017

52 754

55 787

57 736

Indeksas

100

110

116

120

Gamybos pajėgumai (tonomis)

179 912

180 364

180 364

180 364

Indeksas

100

100,3

100,3

100,3

Pajėgumų naudojimas

26,7 %

29,2 %

30,9 %

32 %

Indeksas

100

110

116

120

Šaltinis: prašyme pateikti duomenys.

| (114) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis padidėjo 20 %. Kadangi Sąjungos suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu padidėjo tik 8 %, likę pagaminti produktai buvo eksportuoti. |
| --- | --- |

(114)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis padidėjo 20 %. Kadangi Sąjungos suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu padidėjo tik 8 %, likę pagaminti produktai buvo eksportuoti.

| (115) | Per PTL pajėgumų naudojimas buvo mažas (32 % per PTL). Pagal šios konkrečios pramonės įprastą praktiką ir ankstesniuose tyrimuose taikytą metodą pateiktoje lentelėje nurodyti pajėgumai buvo pagrįsti teoriniais didžiausiais pajėgumais pagal 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Tačiau faktiškai ši pramonė veikia tik 2 pamainas per parą, 5 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Todėl nurodyti pajėgumai nebūtinai tiksliai atspindi faktinius pajėgumus per PTL. |
| --- | --- |

(115)

Per PTL pajėgumų naudojimas buvo mažas (32 % per PTL). Pagal šios konkrečios pramonės įprastą praktiką ir ankstesniuose tyrimuose taikytą metodą pateiktoje lentelėje nurodyti pajėgumai buvo pagrįsti teoriniais didžiausiais pajėgumais pagal 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Tačiau faktiškai ši pramonė veikia tik 2 pamainas per parą, 5 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Todėl nurodyti pajėgumai nebūtinai tiksliai atspindi faktinius pajėgumus per PTL.

| (116) | Pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Pajėgumų naudojimo padidėjimas 20 % atspindi gamybos apimties padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(116)

Pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Pajėgumų naudojimo padidėjimas 20 % atspindi gamybos apimties padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (117) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  6 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis) | 38 185 | 43 414 | 40 262 | 41 350 |
| Indeksas | 100 | 114 | 105 | 109 |
| Rinkos dalis | 68,8 % | 69,5 % | 68,3 % | 68,9 % |
| Indeksas | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Šaltinis: prašyme pateikti duomenys. |

(117)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

6 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

38 185

43 414

40 262

41 350

Indeksas

100

114

105

109

Rinkos dalis

68,8 %

69,5 %

68,3 %

68,9 %

Indeksas

100

101

99

100

Šaltinis: prašyme pateikti duomenys.

| (118) | Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje 2011 m., palyginti su 2010 m., padidėjo 14 %. Vėliau pardavimo apimtis atitinkamai sumažėjo iki 41 350 tonų, taigi nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 9 %. |
| --- | --- |

(118)

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje 2011 m., palyginti su 2010 m., padidėjo 14 %. Vėliau pardavimo apimtis atitinkamai sumažėjo iki 41 350 tonų, taigi nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 9 %.

| (119) | Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį išliko daugmaž stabili. |
| --- | --- |

(119)

Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį išliko daugmaž stabili.

4.4.2.3.   Augimas

| (120) | Kartu su nedideliu Sąjungos suvartojimo padidėjimu nagrinėjamuoju laikotarpiu (+ 8 %) Sąjungos gamintojų pardavimas padidėjo 9 %. |
| --- | --- |

(120)

Kartu su nedideliu Sąjungos suvartojimo padidėjimu nagrinėjamuoju laikotarpiu (+ 8 %) Sąjungos gamintojų pardavimas padidėjo 9 %.

4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

| (121) | Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  7 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 1 064 | 1 022 | 979 | 957 |
| Indeksas | 100 | 96 | 92 | 90 |
| Našumas (vnt. vienam darbuotojui) | 45 | 52 | 57 | 60 |
| Indeksas | 100 | 114 | 126 | 134 |
| Šaltinis: prašyme pateikti duomenys. |

(121)

Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

7 lentelė

Užimtumas ir našumas

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Darbuotojų skaičius

1 064

1 022

979

957

Indeksas

100

96

92

90

Našumas (vnt. vienam darbuotojui)

45

52

57

60

Indeksas

100

114

126

134

Šaltinis: prašyme pateikti duomenys.

| (122) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį darbuotojų skaičius palaipsniui sumažėjo 10 %. Dėl šios priežasties ir dėl padidėjusios gamybos apimties Sąjungos gamintojų darbuotojų našumas, matuojamas per metus darbuotojui tenkančiu pagamintu kiekiu (tonomis), nuo 2010 m. iki PTL padidėjo 34 %. |
| --- | --- |

(122)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį darbuotojų skaičius palaipsniui sumažėjo 10 %. Dėl šios priežasties ir dėl padidėjusios gamybos apimties Sąjungos gamintojų darbuotojų našumas, matuojamas per metus darbuotojui tenkančiu pagamintu kiekiu (tonomis), nuo 2010 m. iki PTL padidėjo 34 %.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

| (123) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo bendroje Sąjungos rinkoje kaina (EUR už toną) | 2 500–3 000 | 2 500–3 000 | 2 400–2 900 | 2 300–2 800 |
| Indeksas | 100 | 100 | 98 | 94 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną) | 3 500–4 000 | 3 300–3 800 | 3 400–3 900 | 3 300–3 800 |
| Indeksas | 100 | 94 | 97 | 94 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys. |

(123)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Vidutinė vieneto pardavimo bendroje Sąjungos rinkoje kaina (EUR už toną)

2 500–3 000

2 500–3 000

2 400–2 900

2 300–2 800

Indeksas

100

100

98

94

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

3 500–4 000

3 300–3 800

3 400–3 900

3 300–3 800

Indeksas

100

94

97

94

Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.

| (124) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo Sąjungoje kainos sumažėjo 6 %. Nors 2010–2012 m. kainos išliko palyginti stabilios, nuo 2011 m. iki PTL jos sumažėjo labiausiai. |
| --- | --- |

(124)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo Sąjungoje kainos sumažėjo 6 %. Nors 2010–2012 m. kainos išliko palyginti stabilios, nuo 2011 m. iki PTL jos sumažėjo labiausiai.

| (125) | Pastoviosios sąnaudos sudaro didelę gamybos sąnaudų dalį, todėl per PTL gamybai padidėjus 20 % vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo. Atitinkamai sumažėjo vieneto pardavimo kaina. |
| --- | --- |

(125)

Pastoviosios sąnaudos sudaro didelę gamybos sąnaudų dalį, todėl per PTL gamybai padidėjus 20 % vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo. Atitinkamai sumažėjo vieneto pardavimo kaina.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

| (126) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinis vieno darbuotojo darbo užmokestis (EUR) | 45 000–50 000 | 50 000–55 000 | 51 000–56 000 | 52 000–57 000 |
| Indeksas | 100 | 107 | 108 | 110 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys. |

(126)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Vidutinis vieno darbuotojo darbo užmokestis (EUR)

45 000–50 000

50 000–55 000

51 000–56 000

52 000–57 000

Indeksas

100

107

108

110

Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.

| (127) | Vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Nuo 2010 m. iki PTL vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 10 %. |
| --- | --- |

(127)

Vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Nuo 2010 m. iki PTL vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 10 %.

4.4.3.3.   Atsargos

| (128) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Atsargos | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 5 500–6 000 | 5 000–5 500 | 5 600–6 100 | 6 000–6 500 |
| Indeksas | 100 | 93 | 104 | 111 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi | 25–30 % | 20–25 % | 21–26 % | 22–27 % |
| Indeksas | 100 | 79 | 83 | 87 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys. |

(128)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

Atsargos

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

5 500–6 000

5 000–5 500

5 600–6 100

6 000–6 500

Indeksas

100

93

104

111

Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi

25–30 %

20–25 %

21–26 %

22–27 %

Indeksas

100

79

83

87

Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.

| (129) | Laikotarpio pabaigos atsargos visų pirma sumažėjo 2011 m. (palyginti su 2010 m.) 7 %, o vėliau per PTL padidėjo 11 % (palyginti su 2010 m.). Palyginti su gamybos lygiu, laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2010 m. iki PTL sumažėjo 13 %. |
| --- | --- |

(129)

Laikotarpio pabaigos atsargos visų pirma sumažėjo 2011 m. (palyginti su 2010 m.) 7 %, o vėliau per PTL padidėjo 11 % (palyginti su 2010 m.). Palyginti su gamybos lygiu, laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2010 m. iki PTL sumažėjo 13 %.

4.4.3.4.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (130) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %) | – 20 %/– 15 % | – 15 %/– 10 % | – 10 %/– 5 % | – 14 %/– 9 % |
| Indeksas | 100 | 118 | 151 | 133 |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) (indeksas) | 100 | – 10 515 | – 6 086 | – 8 933 |
| Investicijos (EUR) (indeksas) | 100 | 115 | 112 | 105 |
| Investicijų grąža | – 25 %/– 20 % | – 45 %/– 40 % | – 40 %/– 35 % | – 45 %/– 40 % |
| Indeksas | 100 | 81 | 64 | 80 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys. |

(130)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2010 m.

2011 m.

2012 m.

PTL

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

– 20 %/– 15 %

– 15 %/– 10 %

– 10 %/– 5 %

– 14 %/– 9 %

Indeksas

100

118

151

133

Grynųjų pinigų srautas (EUR) (indeksas)

100

– 10 515

– 6 086

– 8 933

Investicijos (EUR) (indeksas)

100

115

112

105

Investicijų grąža

– 25 %/– 20 %

– 45 %/– 40 %

– 40 %/– 35 %

– 45 %/– 40 %

Indeksas

100

81

64

80

Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.

| (131) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(131)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

| (132) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. 2010 m. pramonė patyrė – 20 %/– 15 % nuostolių. Nuo 2010 m. iki PTL nuostoliai sumažėjo 33 %, bet per PTL padėtis išliko neigiama, t. y. – 14 %/– 9 %. Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas 2010 m. buvo teigiamas. 2011 m. jis staiga sumažėjo iki neigiamų verčių ir per PTL išliko neigiamas. |
| --- | --- |

(132)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. 2010 m. pramonė patyrė – 20 %/– 15 % nuostolių. Nuo 2010 m. iki PTL nuostoliai sumažėjo 33 %, bet per PTL padėtis išliko neigiama, t. y. – 14 %/– 9 %. Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas 2010 m. buvo teigiamas. 2011 m. jis staiga sumažėjo iki neigiamų verčių ir per PTL išliko neigiamas.

| (133) | Investicijos didėjo. Palyginti su 2010 m., 2011 m. jos padidėjo 15 %, 2012 m. 12 % ir per PTL viršijo 2010 m. lygį 5 %. |
| --- | --- |

(133)

Investicijos didėjo. Palyginti su 2010 m., 2011 m. jos padidėjo 15 %, 2012 m. 12 % ir per PTL viršijo 2010 m. lygį 5 %.

| (134) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. 2010 m. ji buvo – 25 %/– 20 %, po to sumažėjo iki – 45 %/– 40 % ir per PTL išliko tokio lygio. |
| --- | --- |

(134)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. 2010 m. ji buvo – 25 %/– 20 %, po to sumažėjo iki – 45 %/– 40 % ir per PTL išliko tokio lygio.

4.4.3.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (135) | Kadangi importas iš nagrinėjamųjų šalių labai sumažėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelis (žr. 2 ir 3 lenteles), dempingo skirtumų dydžių negalima įvertinti. Tačiau, atsižvelgiant į 136–144 konstatuojamosiose dalyse nurodytą vertinimą, nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar nestabili ir pažeidžiama. |
| --- | --- |

(135)

Kadangi importas iš nagrinėjamųjų šalių labai sumažėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelis (žr. 2 ir 3 lenteles), dempingo skirtumų dydžių negalima įvertinti. Tačiau, atsižvelgiant į 136–144 konstatuojamosiose dalyse nurodytą vertinimą, nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar nestabili ir pažeidžiama.

4.5.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

| (136) | Reglamente (EB) Nr. 1001/2008 Taryba padarė išvadą, kad 2002 m. nustačius antidempingo priemones iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos importuojamam nagrinėjamam produktui Sąjungos pramonė atsigavo tik iš dalies. Ankstesnės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu (2002 m. sausio mėn.–2007 m. birželio mėn.) (teigiamą) žalos rodiklių raidą daugiausia lėmė 2007 ir 2008 m. padidėjusi paklausa. |
| --- | --- |

(136)

Reglamente (EB) Nr. 1001/2008 Taryba padarė išvadą, kad 2002 m. nustačius antidempingo priemones iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos importuojamam nagrinėjamam produktui Sąjungos pramonė atsigavo tik iš dalies. Ankstesnės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu (2002 m. sausio mėn.–2007 m. birželio mėn.) (teigiamą) žalos rodiklių raidą daugiausia lėmė 2007 ir 2008 m. padidėjusi paklausa.

| (137) | Tačiau po 2008 m. Sąjungos pramonės padėtis gerokai pablogėjo (palyginti su 2007 ir 2008 m. padėtimi). Iš esmės šį pokytį nulėmė paklausos sumažėjimas po 2008 m. |
| --- | --- |

(137)

Tačiau po 2008 m. Sąjungos pramonės padėtis gerokai pablogėjo (palyginti su 2007 ir 2008 m. padėtimi). Iš esmės šį pokytį nulėmė paklausos sumažėjimas po 2008 m.

| (138) | Kai kurių rodiklių vertės nuo 2010 m. pagerėjo. Pavyzdžiui, nuo 2010 m. iki PTL Sąjungos gamyba padidėjo 20 %. Šį padidėjimą iš dalies nulėmė padidėjęs Sąjungos suvartojimas – tuo pačiu laikotarpiu jis padidėjo 8 %. Dėl padidėjusios gamybos padidėjo pajėgumų naudojimas – jis padidėjo daugiau nei 20 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 9 %, o tai atitinka Sąjungos suvartojimo padidėjimą; Sąjungos bendrovėms tenkanti rinkos dalis nepakito. 10 % sumažėjus darbuotojų skaičiui taip pat padidėjo našumas (34 %). |
| --- | --- |

(138)

Kai kurių rodiklių vertės nuo 2010 m. pagerėjo. Pavyzdžiui, nuo 2010 m. iki PTL Sąjungos gamyba padidėjo 20 %. Šį padidėjimą iš dalies nulėmė padidėjęs Sąjungos suvartojimas – tuo pačiu laikotarpiu jis padidėjo 8 %. Dėl padidėjusios gamybos padidėjo pajėgumų naudojimas – jis padidėjo daugiau nei 20 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 9 %, o tai atitinka Sąjungos suvartojimo padidėjimą; Sąjungos bendrovėms tenkanti rinkos dalis nepakito. 10 % sumažėjus darbuotojų skaičiui taip pat padidėjo našumas (34 %).

| (139) | Tačiau pajėgumų naudojimas buvo mažas. Tai iš dalies paaiškinama tuo, kad esamą infrastruktūrą planuota naudoti 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę ir atitinkamai buvo apskaičiuoti didžiausi pajėgumai. Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė dirbo tik dvi pamainas per parą, 5 dienas per savaitę. |
| --- | --- |

(139)

Tačiau pajėgumų naudojimas buvo mažas. Tai iš dalies paaiškinama tuo, kad esamą infrastruktūrą planuota naudoti 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę ir atitinkamai buvo apskaičiuoti didžiausi pajėgumai. Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė dirbo tik dvi pamainas per parą, 5 dienas per savaitę.

| (140) | Pastoviosios sąnaudos sudaro svarbią gamybos sąnaudų dalį, todėl Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė didelių nuostolių. Nepaisant to, kad nuo 2010 m. iki PTL finansiniai rezultatai pagerėjo 30 %, per PTL nuostoliai tebebuvo dideli (nuo – 14 % iki – 9 % nuostoliai). |
| --- | --- |

(140)

Pastoviosios sąnaudos sudaro svarbią gamybos sąnaudų dalį, todėl Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė didelių nuostolių. Nepaisant to, kad nuo 2010 m. iki PTL finansiniai rezultatai pagerėjo 30 %, per PTL nuostoliai tebebuvo dideli (nuo – 14 % iki – 9 % nuostoliai).

| (141) | Dideli nuostoliai ir labai neigiamas grynųjų pinigų srautas yra svarbūs veiksniai, rodantys pažeidžiamą Sąjungos pramonės padėtį. |
| --- | --- |

(141)

Dideli nuostoliai ir labai neigiamas grynųjų pinigų srautas yra svarbūs veiksniai, rodantys pažeidžiamą Sąjungos pramonės padėtį.

| (142) | Pažymėtina, kad Tarybos reglamente (ES) Nr. 78/2013, kuriuo iš Rusijos ir Turkijos importuojamam nagrinėjamajam produktui nustatytos antidempingo priemonės, nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo žalinga ir prasta. To tyrimo nagrinėjamasis laikotarpis apėmė 2008 m. sausio mėn.–2011 m. rugsėjo mėn. ir iš dalies sutapo su šio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu (14). |
| --- | --- |

(142)

Pažymėtina, kad Tarybos reglamente (ES) Nr. 78/2013, kuriuo iš Rusijos ir Turkijos importuojamam nagrinėjamajam produktui nustatytos antidempingo priemonės, nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo žalinga ir prasta. To tyrimo nagrinėjamasis laikotarpis apėmė 2008 m. sausio mėn.–2011 m. rugsėjo mėn. ir iš dalies sutapo su šio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu (14).

| (143) | Panašu, kad minėtu reglamentu nustatytų priemonių poveikis buvo teigiamas, nes keli žalos rodikliai (pvz., gamyba, pajėgumų naudojimas, pelningumas, našumas ir suvartojimas) pakito teigiamai. Tačiau, kaip nustatyta šiame tyrime, Sąjungos pramonė nuo buvusio dempingo atsigavo nevisiškai. |
| --- | --- |

(143)

Panašu, kad minėtu reglamentu nustatytų priemonių poveikis buvo teigiamas, nes keli žalos rodikliai (pvz., gamyba, pajėgumų naudojimas, pelningumas, našumas ir suvartojimas) pakito teigiamai. Tačiau, kaip nustatyta šiame tyrime, Sąjungos pramonė nuo buvusio dempingo atsigavo nevisiškai.

| (144) | Todėl Komisija daro išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama ir kai kuriais aspektais labai skiriasi nuo padėties, kurios būtų galima tikėtis, jei ji būtų visiškai atsigavusi nuo žalos, nustatytos ankstesniuose tyrimuose. |
| --- | --- |

(144)

Todėl Komisija daro išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama ir kai kuriais aspektais labai skiriasi nuo padėties, kurios būtų galima tikėtis, jei ji būtų visiškai atsigavusi nuo žalos, nustatytos ankstesniuose tyrimuose.

5.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

5.1.   Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones

| (145) | 85 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus priemones importas iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina pasikartotų. |
| --- | --- |

(145)

85 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus priemones importas iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina pasikartotų.

| (146) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis pažeidžiama. Nors per PTL padėtis šiek tiek pagerėjo, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė niekada negavo pelno. |
| --- | --- |

(146)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis pažeidžiama. Nors per PTL padėtis šiek tiek pagerėjo, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė niekada negavo pelno.

| (147) | Taigi, pasikartojus importui iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis toliau pablogėtų. Tikėtina, kad tokiam importui atitektų Sąjungos pramonės dalis Sąjungos rinkoje. Dėl to Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas, vienas svarbiausių veiksnių, lemiančių neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu, dar labiau sumažėtų. |
| --- | --- |

(147)

Taigi, pasikartojus importui iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis toliau pablogėtų. Tikėtina, kad tokiam importui atitektų Sąjungos pramonės dalis Sąjungos rinkoje. Dėl to Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas, vienas svarbiausių veiksnių, lemiančių neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu, dar labiau sumažėtų.

| (148) | Pasikartojus importui dempingo kaina Sąjungos pramonei būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas, todėl Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai dar labiau pablogėtų. |
| --- | --- |

(148)

Pasikartojus importui dempingo kaina Sąjungos pramonei būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas, todėl Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai dar labiau pablogėtų.

| (149) | Todėl Komisija daro išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikomas priemones pasikartotų importas dempingo kaina iš šių šalių ir Sąjungos pramonei būtų daromas spaudimas mažinti kainas, pardavimo apimtį ir rinkos dalį ir jos ekonominė padėtis pablogėtų. Todėl panaikinus Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikomas priemones veikiausiai pasikartotų žala, nes veikiausiai pablogėtų ir taip prasta, kaip nustatyta, Sąjungos pramonės padėtis. |
| --- | --- |

(149)

Todėl Komisija daro išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikomas priemones pasikartotų importas dempingo kaina iš šių šalių ir Sąjungos pramonei būtų daromas spaudimas mažinti kainas, pardavimo apimtį ir rinkos dalį ir jos ekonominė padėtis pablogėtų. Todėl panaikinus Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikomas priemones veikiausiai pasikartotų žala, nes veikiausiai pablogėtų ir taip prasta, kaip nustatyta, Sąjungos pramonės padėtis.

6.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (150) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų, didmenininkų ir naudotojų, interesai. |
| --- | --- |

(150)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų, didmenininkų ir naudotojų, interesai.

| (151) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(151)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

| (152) | Per pradinį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo 2002 m., ir suteikiama galimybė įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims. |
| --- | --- |

(152)

Per pradinį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo 2002 m., ir suteikiama galimybė įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.

| (153) | Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(153)

Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.

6.1.   Sąjungos pramonės interesai

| (154) | Nors dėl galiojančių antidempingo priemonių importas dempingo kaina negalėjo patekti į Sąjungos rinką, Sąjungos pramonė nestabili – tą patvirtina neigiama kai kurių pagrindinių žalos rodiklių raidos tendencija. |
| --- | --- |

(154)

Nors dėl galiojančių antidempingo priemonių importas dempingo kaina negalėjo patekti į Sąjungos rinką, Sąjungos pramonė nestabili – tą patvirtina neigiama kai kurių pagrindinių žalos rodiklių raidos tendencija.

| (155) | Tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms veikiausiai labai padidėtų importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir vėl būtų daroma žala. Dėl tokio importo padidėjimo, be kitų dalykų, galimai būtų prarasta rinkos dalis, sumažėtų pardavimo kaina bei pajėgumų naudojimas ir apskritai labai pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis. |
| --- | --- |

(155)

Tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms veikiausiai labai padidėtų importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir vėl būtų daroma žala. Dėl tokio importo padidėjimo, be kitų dalykų, galimai būtų prarasta rinkos dalis, sumažėtų pardavimo kaina bei pajėgumų naudojimas ir apskritai labai pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis.

| (156) | Todėl Komisija daro išvadą, kad Korėjos Respublikai ir Malaizijai toliau taikant antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(156)

Todėl Komisija daro išvadą, kad Korėjos Respublikai ir Malaizijai toliau taikant antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

6.2.   Nesusijusių importuotojų ir naudotojų interesai

| (157) | Atlikus pradinį tyrimą nustatyta, kad priemonių nustatymas veikiausiai neturėtų didelio neigiamo poveikio Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėčiai. Atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas importuotojas arba naudotojas. Kadangi nėra įrodymų, jog galiojančios priemonės turėjo didelio poveikio šioms grupėms, galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos importuotojams ir naudotojams. |
| --- | --- |

(157)

Atlikus pradinį tyrimą nustatyta, kad priemonių nustatymas veikiausiai neturėtų didelio neigiamo poveikio Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėčiai. Atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas importuotojas arba naudotojas. Kadangi nėra įrodymų, jog galiojančios priemonės turėjo didelio poveikio šioms grupėms, galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos importuotojams ir naudotojams.

6.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (158) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad priemonių taikymas importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(158)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad priemonių taikymas importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD neatitiktų Sąjungos interesų.

7.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (159) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.

| (160) | Vis dėlto, kaip įrodyta atlikus šį tyrimą, bendra Sąjungos pramonės padėtis pamažu gerėja ir panašu, kad 2013 m. nustačius galutines antidempingo priemones tam pačiam produktui, importuojamam iš Rusijos ir Turkijos (žr. 5 konstatuojamąją dalį), padarytas papildomas teigiamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, kaip paaiškinta 143 konstatuojamojoje dalyje. Atitinkamai nustatyta, kad atsižvelgiant į bendrą žalos analizę ir tikėtinus rinkos pokyčius toliau taikant galiojančias priemones, Sąjungos pramonė visiškai ekonomiškai ir finansiškai atsigauti turėtų greičiau nei per penkerius metus. |
| --- | --- |

(160)

Vis dėlto, kaip įrodyta atlikus šį tyrimą, bendra Sąjungos pramonės padėtis pamažu gerėja ir panašu, kad 2013 m. nustačius galutines antidempingo priemones tam pačiam produktui, importuojamam iš Rusijos ir Turkijos (žr. 5 konstatuojamąją dalį), padarytas papildomas teigiamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, kaip paaiškinta 143 konstatuojamojoje dalyje. Atitinkamai nustatyta, kad atsižvelgiant į bendrą žalos analizę ir tikėtinus rinkos pokyčius toliau taikant galiojančias priemones, Sąjungos pramonė visiškai ekonomiškai ir finansiškai atsigauti turėtų greičiau nei per penkerius metus.

| (161) | Be to, Sąjungos pramonės padėtis ir žalos analizė negali būti vertinamos tik atsižvelgiant į (galimą) nagrinėjamojo produkto importą iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos – Sąjungos pramonės padėčiai įtaką daro ir importas iš kitų šalių ir tokiam importui taikomos priemonės, pavyzdžiui, ypač minėtos Rusijai ir Turkijai taikomos priemonės. |
| --- | --- |

(161)

Be to, Sąjungos pramonės padėtis ir žalos analizė negali būti vertinamos tik atsižvelgiant į (galimą) nagrinėjamojo produkto importą iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos – Sąjungos pramonės padėčiai įtaką daro ir importas iš kitų šalių ir tokiam importui taikomos priemonės, pavyzdžiui, ypač minėtos Rusijai ir Turkijai taikomos priemonės.

| (162) | Todėl, atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes, priemonės turėtų būti išskirtinai pratęsiamos ne pagrindiniame reglamente nurodytam penkerių metų laikotarpiui, o turėtų nustoti galioti tuo pačiu metu kaip galutinės priemonės, taikomos konkrečiai importui iš Turkijos ir Rusijos. Tokiu būdu suderinus priemonių galiojimą būtų galima išsamiai ir nuosekliai išnagrinėti galimo dempingo poveikį Sąjungos pramonei, jei ateityje prireiktų tokios peržiūros. |
| --- | --- |

(162)

Todėl, atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes, priemonės turėtų būti išskirtinai pratęsiamos ne pagrindiniame reglamente nurodytam penkerių metų laikotarpiui, o turėtų nustoti galioti tuo pačiu metu kaip galutinės priemonės, taikomos konkrečiai importui iš Turkijos ir Rusijos. Tokiu būdu suderinus priemonių galiojimą būtų galima išsamiai ir nuosekliai išnagrinėti galimo dempingo poveikį Sąjungos pramonei, jei ateityje prireiktų tokios peržiūros.

| (163) | Šiuo metu iš Rusijos ir Turkijos importuojamoms VVJD taikomos priemonės nustos galioti 2018 m. sausio 29 d. Todėl galutinės importuojamoms Korėjos ir Malaizijos kilmės VVJD taikomos antidempingo priemonės turėtų būti atitinkamai suderintos ir nustoti galioti tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(163)

Šiuo metu iš Rusijos ir Turkijos importuojamoms VVJD taikomos priemonės nustos galioti 2018 m. sausio 29 d. Todėl galutinės importuojamoms Korėjos ir Malaizijos kilmės VVJD taikomos antidempingo priemonės turėtų būti atitinkamai suderintos ir nustoti galioti tą pačią dieną.

| (164) | Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas sutinka, kad taikant siūlomą priemonių galiojimo pabaigos datą prireikus ateityje būtų galima atlikti bendrą peržiūros tyrimą ir išsamią dempingo ir žalos analizę, apimančią importą iš kelių šalių. Tačiau jis teigė, kad po peržiūros tiriamojo laikotarpio (PTL) bendras nagrinėjamojo produkto importas iš visų šalių labai padidėjo, o vidutinė tokio importo kaina labai sumažėjo. Dėl tokios raidos po PTL tariamai pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis, todėl sąlygų galutinėms antidempingo priemonėms nustatyti trumpesniam nei penkerių metų laikotarpiui nebeegzistuoja. |
| --- | --- |

(164)

Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas sutinka, kad taikant siūlomą priemonių galiojimo pabaigos datą prireikus ateityje būtų galima atlikti bendrą peržiūros tyrimą ir išsamią dempingo ir žalos analizę, apimančią importą iš kelių šalių. Tačiau jis teigė, kad po peržiūros tiriamojo laikotarpio (PTL) bendras nagrinėjamojo produkto importas iš visų šalių labai padidėjo, o vidutinė tokio importo kaina labai sumažėjo. Dėl tokios raidos po PTL tariamai pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis, todėl sąlygų galutinėms antidempingo priemonėms nustatyti trumpesniam nei penkerių metų laikotarpiui nebeegzistuoja.

| (165) | Komisija pažymi, kad tariama raida po PTL (t. y. padidėjęs importas sumažėjusiomis kainomis) pagrįsta viešai pateikiamais Eurostato duomenimis, kurie apima ir tų rūšių produktą, kuris neįtrauktas į šį tyrimą. Remiantis Komisijos turimais importo po PTL statistiniais duomenimis, susijusiais tik su nagrinėjamuoju produktu, po PTL importas sumažėjo 10–15 %, nors tokio importo kaina taip pat sumažėjo (15–20 %). Komisija mano, kad, trūkstant kitų pagrindžiančių įrodymų dėl Sąjungos pramonės padėties, nagrinėjamojo produkto importo raida po PTL nepaneigia Komisijos išvadų dėl tinkamo galutinių antidempingo priemonių termino nustatymo (žr. 160–163 konstatuojamąsias dalis). Taigi šis teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(165)

Komisija pažymi, kad tariama raida po PTL (t. y. padidėjęs importas sumažėjusiomis kainomis) pagrįsta viešai pateikiamais Eurostato duomenimis, kurie apima ir tų rūšių produktą, kuris neįtrauktas į šį tyrimą. Remiantis Komisijos turimais importo po PTL statistiniais duomenimis, susijusiais tik su nagrinėjamuoju produktu, po PTL importas sumažėjo 10–15 %, nors tokio importo kaina taip pat sumažėjo (15–20 %). Komisija mano, kad, trūkstant kitų pagrindžiančių įrodymų dėl Sąjungos pramonės padėties, nagrinėjamojo produkto importo raida po PTL nepaneigia Komisijos išvadų dėl tinkamo galutinių antidempingo priemonių termino nustatymo (žr. 160–163 konstatuojamąsias dalis). Taigi šis teiginys atmetamas.

| (166) | Atitinkamai, atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės, kurių galiojimas pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/2008 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 363/2010, turėtų būti taikomos iki 2018 m. sausio 29 d. |
| --- | --- |

(166)

Atitinkamai, atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės, kurių galiojimas pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/2008 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 363/2010, turėtų būti taikomos iki 2018 m. sausio 29 d.

| (167) | Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė, |
| --- | --- |

(167)

Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

| Šalis | Bendrovė | Muito norma (%) | TARIC kodai |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaizija | „Anggerik Laksana Sdn Bhd“, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 |
| „Pantech Steel Industries Sdn Bhd“ | 49,9 | A961 |
| Visos kitos bendrovės | 75,0 | A999 |
| Korėjos Respublika | Visos bendrovės | 44,0 | — |

Šalis

Bendrovė

Muito norma (%)

TARIC kodai

Malaizija

„Anggerik Laksana Sdn Bhd“, Selangor Darul Ehsan

59,2

A324

„Pantech Steel Industries Sdn Bhd“

49,9

A961

Visos kitos bendrovės

75,0

A999

Korėjos Respublika

Visos bendrovės

44,0

—

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis nustoja galioti 2018 m. sausio 29 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  2002 m. rugpjūčio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1514/2002, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas importuojamoms tam tikroms Čekijos, Malaizijos, Rusijos, Korėjos Respublikos ir Slovakijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno (OL L 228, 2002 8 24, p. 1).

2

(3)  2008 m. spalio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1001/2008, kuriuo nustatomas galutinis muitas tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį (OL L 275, 2008 10 16, p. 18).

3

(4)  2010 m. balandžio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 363/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2001/2008, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms, inter alia, Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno (OL L 107, 2010 4 29, p. 1).

4

inter alia

(5)  2009 m. rugpjūčio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 803/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš Taivano siunčiamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano kilmės arba ne, ir panaikinamas „Chun Hsin Enterprise Co. Ltd.“ ir „Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.“ taikytas atleidimas nuo antidempingo priemonių (OL L 233, 2009 9 4, p. 1).

5

(6)  Ten pat.

6

(7)  2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2052/2004, išplečiantis galutinio antidempingo muito, įvesto Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importuojamoms geležies arba plieno vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms, taikymą geležies arba plieno vamzdžių ar vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurios yra siunčiamos iš Indonezijos, nepaisant to, ar nurodyta kilmės šalis Indonezija, ar ne (OL L 355, 2004 12 1, p. 4).

7

(8)  2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2053/2004, išplečiantis galutinio antidempingo muito, įvesto Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importuojamoms geležies arba plieno vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms, taikymą geležies arba plieno vamzdžių ar vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurios yra siunčiamos iš Šri Lankos, nepaisant to, ar nurodyta kilmės šalis Šri Lanka, ar ne (OL L 355, 2004 12 1, p. 9).

8

(9)  2006 m. balandžio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 655/2006, išplečiantis Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies arba plieno importui nustatyto galutinio antidempingo muito taikymą vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies arba plieno, įvežamų iš Filipinų, deklaruotų arba nedeklaruotų kaip Filipinų kilmės, importui (OL L 116, 2006 4 29, p. 1).

9

(10)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių ar vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, kurių taikymas išplėstas Taivanui, Indonezijai, Šri Lankai ir Filipinams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 295, 2014 9 3, p. 6).

10

(11)  2013 m. sausio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (EB) Nr. 78/2013, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno (OL L 27, 2013 1 29, p. 1).

11

(12)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 36, 2013 2 8, p. 24).

12

(13)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 299, 2013 10 15, p. 4).

13

(14)  Žr. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 699/2012, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 203, 2012 7 31, p. 37).

14

---

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/38

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1284/2014

2014 m. gruodžio 2 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 60,4 |
| IL | 114,8 |
| MA | 94,2 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0707 00 05 | AL | 53,8 |
| JO | 206,0 |
| MA | 170,1 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 140,5 |
| 0709 93 10 | MA | 45,2 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | TR | 74,4 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 46,4 |
| ZW | 27,3 |
| ZZ | 50,1 |
| 0805 20 10 | MA | 78,0 |
| ZZ | 78,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 112,8 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 50 10 | AL | 64,4 |
| TR | 81,0 |
| ZZ | 72,7 |
| 0808 10 80 | BA | 27,0 |
| BR | 54,5 |
| CA | 134,8 |
| CL | 82,2 |
| MK | 38,0 |
| NZ | 96,9 |
| US | 113,5 |
| ZA | 172,4 |
| ZZ | 89,9 |
| 0808 30 90 | CN | 81,0 |
| TR | 158,2 |
| US | 163,9 |
| ZZ | 134,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

60,4

IL

114,8

MA

94,2

TR

111,9

ZZ

95,3

0707 00 05

AL

53,8

JO

206,0

MA

170,1

TR

132,0

ZZ

140,5

0709 93 10

MA

45,2

TR

126,4

ZZ

85,8

0805 10 20

TR

74,4

UY

52,1

ZA

46,4

ZW

27,3

ZZ

50,1

0805 20 10

MA

78,0

ZZ

78,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

112,8

TR

80,2

ZZ

96,5

0805 50 10

AL

64,4

TR

81,0

ZZ

72,7

0808 10 80

BA

27,0

BR

54,5

CA

134,8

CL

82,2

MK

38,0

NZ

96,9

US

113,5

ZA

172,4

ZZ

89,9

0808 30 90

CN

81,0

TR

158,2

US

163,9

ZZ

134,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/40

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1285/2014

2014 m. gruodžio 2 d.

kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas tam tikrų pieno produktų, eksportuotinų į Dominikos Respubliką pagal Reglamente (EB) Nr. 1187/2009 nustatytas kvotas, eksporto licencijų paraiškoms

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 1187/2009 (2) III skyriaus 3 skirsnyje nustatyta į Dominikos Respubliką pagal tai šaliai nustatytą kvotą eksportuotinų tam tikrų pieno produktų eksporto licencijų skyrimo tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 1187/2009 (2) III skyriaus 3 skirsnyje nustatyta į Dominikos Respubliką pagal tai šaliai nustatytą kvotą eksportuotinų tam tikrų pieno produktų eksporto licencijų skyrimo tvarka;

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 29 straipsnyje numatyta galimybė ūkio subjektams nuo lapkričio 1 iki 10 dienos pateikti eksporto licencijų paraiškas, jeigu pasibaigus to straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytam licencijų paraiškų teikimo laikotarpiui lieka pagal kvotą nepanaudoto kiekio. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 649/2014 (3) 1 straipsnyje nurodyta, kad bendras 2014–2015 kvotos metams likęs kiekis yra 12 358 tonos; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 29 straipsnyje numatyta galimybė ūkio subjektams nuo lapkričio 1 iki 10 dienos pateikti eksporto licencijų paraiškas, jeigu pasibaigus to straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytam licencijų paraiškų teikimo laikotarpiui lieka pagal kvotą nepanaudoto kiekio. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 649/2014 (3) 1 straipsnyje nurodyta, kad bendras 2014–2015 kvotos metams likęs kiekis yra 12 358 tonos;

| (3) | likusiam einamųjų 2014–2015 kvotos metų laikotarpiui 2014 m. lapkričio 1–10 d. pateiktose paraiškose nurodytas prašomas kiekis yra mažesnis už skirtą kiekį. Todėl dera numatyti, kaip pagal Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 31 straipsnio 3 dalies ketvirtą pastraipą paskirstyti likusį kiekį. To likusio kiekio eksporto licencijos turėtų būti išduodamos, jei atitinkami ūkio subjektai kompetentingoms valdžios institucijoms praneša apie papildomus kiekius, kuriuos jie priima, ir sumoka užstatą, |
| --- | --- |

(3)

likusiam einamųjų 2014–2015 kvotos metų laikotarpiui 2014 m. lapkričio 1–10 d. pateiktose paraiškose nurodytas prašomas kiekis yra mažesnis už skirtą kiekį. Todėl dera numatyti, kaip pagal Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 31 straipsnio 3 dalies ketvirtą pastraipą paskirstyti likusį kiekį. To likusio kiekio eksporto licencijos turėtų būti išduodamos, jei atitinkami ūkio subjektai kompetentingoms valdžios institucijoms praneša apie papildomus kiekius, kuriuos jie priima, ir sumoka užstatą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Likusiam einamųjų 2014–2015 kvotos metų laikotarpiui priimamos 2014 m. lapkričio 1–10 d. pateiktos eksporto licencijų paraiškos.

Kiekiui, dėl kurio pateiktos pirmoje pastraipoje paminėtos Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 27 straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų eksporto licencijų paraiškos, taikomas 3,071073 paskirstymo koeficientas.

Prašomą kiekį viršijančio ir taikant antroje pastraipoje nustatytą koeficientą paskirstyto kiekio eksporto licencijos išduodamos, jei ūkio subjektas per savaitę nuo šio reglamento paskelbimo dienos praneša, kad priima atitinkamą kiekį, ir jei sumokėtas atitinkamas užstatas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  2009 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1187/2009, kuriuo nustatomos išsamios specialiosios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatų dėl pieno ir pieno produktų eksporto licencijų ir eksporto grąžinamųjų išmokų taikymo taisyklės (OL L 318, 2009 12 4, p. 1).

2

(3)  2014 m. birželio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 649/2014, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas tam tikrų pieno produktų, eksportuotinų į Dominikos Respubliką pagal Reglamente (EB) Nr. 1187/2009 nustatytas kvotas, eksporto licencijų paraiškoms (OL L 178, 2014 6 18, p. 9).

3

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/42

---

JUNGTINIO ES–PIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2014

2014 m. gegužės 8 d.

kuriuo iš dalies keičiama Europos – Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams, 3 protokolo dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalis

(2014/867/ES)

JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos – Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimą dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams, ypač į jo 39 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos – Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams (1) (Susitarimas), su pakeitimais, padarytais 2009 m. birželio 24 d. EB ir PIO Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 1/2009 (2), 3 protokolo 15 straipsnio 7 dalyje leidžiama tam tikromis sąlygomis grąžinti muitus ar mokesčius, turinčius lygiavertį muitui poveikį, arba iš dalies atleisti nuo jų iki 2009 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos – Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams (1) (Susitarimas), su pakeitimais, padarytais 2009 m. birželio 24 d. EB ir PIO Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 1/2009 (2), 3 protokolo 15 straipsnio 7 dalyje leidžiama tam tikromis sąlygomis grąžinti muitus ar mokesčius, turinčius lygiavertį muitui poveikį, arba iš dalies atleisti nuo jų iki 2009 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | PIO prašymu Komisija 2010 m. pasiūlė pratęsti susitarimo 3 protokolo 15 straipsnio taikymą iki 2012 m. gruodžio 31 d. Tačiau Jungtinis ES-PIO komitetas šio sprendimo nepriėmė; |
| --- | --- |

(2)

PIO prašymu Komisija 2010 m. pasiūlė pratęsti susitarimo 3 protokolo 15 straipsnio taikymą iki 2012 m. gruodžio 31 d. Tačiau Jungtinis ES-PIO komitetas šio sprendimo nepriėmė;

| (3) | siekdamos užtikrinti aiškumą ir ilgalaikį ekonomikos nuspėjamumą ir teisinį tikrumą ekonominės veiklos vykdytojams, taip pat tam, kad būtų sureguliuotas laikotarpis, kuriam taikomas Komisijos pasiūlymas, Susitarimo šalys susitarė pratęsti 3 protokolo 15 straipsnio 7 dalies nuostatų taikymo laikotarpį nuo 2010 m. sausio 1 d. šešeriems metams; |
| --- | --- |

(3)

siekdamos užtikrinti aiškumą ir ilgalaikį ekonomikos nuspėjamumą ir teisinį tikrumą ekonominės veiklos vykdytojams, taip pat tam, kad būtų sureguliuotas laikotarpis, kuriam taikomas Komisijos pasiūlymas, Susitarimo šalys susitarė pratęsti 3 protokolo 15 straipsnio 7 dalies nuostatų taikymo laikotarpį nuo 2010 m. sausio 1 d. šešeriems metams;

| (4) | todėl Susitarimo 3 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Susitarimo 3 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | kadangi Susitarimo 3 protokolo 15 straipsnio 7 dalis nebetaikoma nuo 2009 m. gruodžio 31 d., šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(5)

kadangi Susitarimo 3 protokolo 15 straipsnio 7 dalis nebetaikoma nuo 2009 m. gruodžio 31 d., šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos – Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams 3 protokolo dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalies paskutinė pastraipa pakeičiama taip:

„Ši dalis taikoma iki 2015 m. gruodžio 31 d. ir vėliau bendru susitarimu gali būti persvarstyta.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 8 d.

Jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

H. MINGARELLI

---

(1)  OL L 187, 1997 7 16, p. 3.

1

(2)  OL L 298, 2009 11 13, p. 1.

2

---

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/44

---

ES–EGIPTO ASOCIACIJOS TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1/2014

2014 m. rugsėjo 4 d.

kuriuo iš dalies keičiama Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimo, steigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos 4 protokolo dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalis

(2014/868/ES)

ASOCIACIJOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimą, steigiantį asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos, ypač į jo 39 straipsnį ir 4 protokolą,

kadangi:

| (1) | Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimo, steigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos (1) (toliau – Susitarimo), su pakeitimais, padarytais 2010 m. rugpjūčio 3 d. ES–Egipto Asociacijos tarybos sprendimu Nr. 1/2010 (2), 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalyje leidžiama tam tikromis sąlygomis grąžinti muitus ar mokesčius, turinčius lygiavertį muitui poveikį, arba iš dalies atleisti nuo jų iki 2012 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimo, steigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos (1) (toliau – Susitarimo), su pakeitimais, padarytais 2010 m. rugpjūčio 3 d. ES–Egipto Asociacijos tarybos sprendimu Nr. 1/2010 (2), 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalyje leidžiama tam tikromis sąlygomis grąžinti muitus ar mokesčius, turinčius lygiavertį muitui poveikį, arba iš dalies atleisti nuo jų iki 2012 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | siekdamos užtikrinti aiškumą ir ilgalaikį ekonomikos nuspėjamumą ir teisinį tikrumą ūkinės veiklos vykdytojams, Susitarimo šalys susitarė pratęsti 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalies nuostatų taikymo laikotarpį nuo 2013 m. sausio 1 d. trejiems metams; |
| --- | --- |

(2)

siekdamos užtikrinti aiškumą ir ilgalaikį ekonomikos nuspėjamumą ir teisinį tikrumą ūkinės veiklos vykdytojams, Susitarimo šalys susitarė pratęsti 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalies nuostatų taikymo laikotarpį nuo 2013 m. sausio 1 d. trejiems metams;

| (3) | todėl Susitarimo 4 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Susitarimo 4 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | kadangi Susitarimo 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalis nebetaikoma nuo 2012 m. gruodžio 31 d., šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(4)

kadangi Susitarimo 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalis nebetaikoma nuo 2012 m. gruodžio 31 d., šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimo, steigiančio asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos 4 protokolo dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalies paskutinė pastraipa pakeičiama taip:

„Ši dalis taikoma iki 2015 m. gruodžio 31 d. ir vėliau bendru susitarimu gali būti persvarstyta.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugsėjo 4 d.

Asociacijos tarybos vardu

Pirmininkė

F. MOGHERINI

---

(1)  OL L 304, 2004 9 30, p. 39.

1

(2)  OL L 249, 2010 9 23, p. 5.

2

---

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/45

---

ES–MAROKO ASOCIACIJOS TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1/2014

2014 m. spalio 3 d.

kuriuo iš dalies keičiama Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 4 protokolo dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalis

(2014/869/ES)

ASOCIACIJOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, ypač į jo 39 straipsnį ir 4 protokolą,

kadangi:

| (1) | Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją (1) (Susitarimas), su pakeitimais, padarytais 2010 m. rugpjūčio 23 d. ES ir Maroko Asociacijos tarybos sprendimu Nr. 1/2010 (2), 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalyje leidžiama tam tikromis sąlygomis grąžinti muitus ar mokesčius, turinčius lygiavertį muitui poveikį, arba iš dalies atleisti nuo jų iki 2012 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją (1) (Susitarimas), su pakeitimais, padarytais 2010 m. rugpjūčio 23 d. ES ir Maroko Asociacijos tarybos sprendimu Nr. 1/2010 (2), 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalyje leidžiama tam tikromis sąlygomis grąžinti muitus ar mokesčius, turinčius lygiavertį muitui poveikį, arba iš dalies atleisti nuo jų iki 2012 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Siekdamos užtikrinti aiškumą ir ilgalaikį ekonomikos nuspėjamumą ir teisinį tikrumą ūkinės veiklos vykdytojams, Susitarimo šalys susitarė pratęsti 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalies nuostatų taikymo laikotarpį nuo 2013 m. sausio 1 d. trejiems metams; |
| --- | --- |

(2)

Siekdamos užtikrinti aiškumą ir ilgalaikį ekonomikos nuspėjamumą ir teisinį tikrumą ūkinės veiklos vykdytojams, Susitarimo šalys susitarė pratęsti 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalies nuostatų taikymo laikotarpį nuo 2013 m. sausio 1 d. trejiems metams;

| (3) | todėl Susitarimo 4 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Susitarimo 4 protokolas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | kadangi Susitarimo 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalis nebetaikoma nuo 2012 m. gruodžio 31 d., šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(4)

kadangi Susitarimo 4 protokolo 15 straipsnio 7 dalis nebetaikoma nuo 2012 m. gruodžio 31 d., šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 4 protokolo dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų 15 straipsnio 7 dalies paskutinė pastraipa pakeičiama taip:

„Ši dalis taikoma iki 2015 m. gruodžio 31 d. ir vėliau bendru susitarimu gali būti persvarstyta.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 3 d.

Asociacijos tarybos vardu

Pirmininkė

F. MOGHERINI

---

(1)  OL L 70, 2000 3 18, p. 2.

1

(2)  OL L 248, 2010 9 22, p. 66.

2

---

Klaidų ištaisymas

| 3.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 347/46

---

2014 m. liepos 22 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1014/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 papildomas nuostatomis dėl bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos, taikomos veiksmams, finansuojamiems Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo lėšomis, turinio ir struktūros, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 283, 2014 m. rugsėjo 27 d.
  )

16 puslapis, priedo II dalies „Įgyvendinimo rodikliai“ skirsnis „4 Sąjungos prioritetas. Užimtumo ir teritorinės sanglaudos didinimas (projektų skaičius, išskyrus 1 punktą)“:

yra:

| „1. | Įgyvendinamų vietos plėtros strategijų skaičius“ |
| --- | --- |

„1.

Įgyvendinamų vietos plėtros strategijų skaičius“

turi būti:

| „1. | Atrinktų vietos plėtros strategijų skaičius“ |
| --- | --- |

„1.

Atrinktų vietos plėtros strategijų skaičius“

17 puslapis, priedo III dalies „Rezultatų rodikliai“ skirsnis „1 Sąjungos prioritetas. Ekologiškai tvarios, efektyviai išteklius naudojančios, inovacinės, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos žvejybos skatinimas“:

yra:

| „5. | Žuvims sužvejoti sunaudojamo kuro kiekio pokytis (litrai kuro/iškrautų žuvų vertė EUR)“ |
| --- | --- |

„5.

Žuvims sužvejoti sunaudojamo kuro kiekio pokytis (litrai kuro/iškrautų žuvų vertė EUR)“

turi būti:

| „5. | Žuvims sužvejoti sunaudojamo kuro kiekio pokytis (litrai kuro/tonos iškrautų žuvų)“ |
| --- | --- |

„5.

Žuvims sužvejoti sunaudojamo kuro kiekio pokytis (litrai kuro/tonos iškrautų žuvų)“

19 puslapis, priedo III dalies „Rezultatų rodikliai“ skirsnis „4 Sąjungos prioritetas. Užimtumo ir teritorinės sanglaudos didinimas“:

yra:

| „1. | Akvakultūros sektoriuje sukurta darbo vietų (FTE)“ |
| --- | --- |

„1.

Akvakultūros sektoriuje sukurta darbo vietų (FTE)“

turi būti:

| „1. | Sukurta darbo vietų (FTE)“ |
| --- | --- |

„1.

Sukurta darbo vietų (FTE)“

19 puslapis, priedo III dalies „Rezultatų rodikliai“ skirsnis „4 Sąjungos prioritetas. Užimtumo ir teritorinės sanglaudos didinimas“:

yra:

| „2. | Akvakultūros sektoriuje išlaikyta darbo vietų (FTE)“ |
| --- | --- |

„2.

Akvakultūros sektoriuje išlaikyta darbo vietų (FTE)“

turi būti:

| „2. | Išlaikyta darbo vietų (FTE)“ |
| --- | --- |

„2.

Išlaikyta darbo vietų (FTE)“

---