# Europos Sąjungos C 447/2014

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 447 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 57 tomas2014m. gruodžio 13d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 447

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

57 tomas2014m. gruodžio 13d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 447/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7414 – ReAssure/HSBC Life UK) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 447/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 447/03 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte) (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 447/04 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7307 – Electricity Supply Board / Vodafone Ireland / JV) (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 447/05 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7381 – Airbus / Singapore Airlines / AATC) (
  1
  ) | 3 |
| 2014/C 447/06 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7231 – Vodafone / ONO) (
  1
  ) | 3 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2014/C 447/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7414 – ReAssure/HSBC Life UK) (
  1
  )

1

1

2014/C 447/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington) (
  1
  )

1

1

2014/C 447/03

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte) (
  1
  )

1

2

2014/C 447/04

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7307 – Electricity Supply Board / Vodafone Ireland / JV) (
  1
  )

1

2

2014/C 447/05

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7381 – Airbus / Singapore Airlines / AATC) (
  1
  )

1

3

2014/C 447/06

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7231 – Vodafone / ONO) (
  1
  )

1

3

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 447/07 | Euro kursas | 4 |
| 2014/C 447/08 | Komisijos sprendimo dėl nacionalinio pereinamojo laikotarpio plano, kurį pateikė Portugalijos Respublika pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 5 dalį, priėmimas | 5 |
| 2014/C 447/09 | 2014 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad Komisija mano, jog ją galima pripažinti nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti | 6 |
| 2014/C 447/10 | 2014 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad Komisija mano, jog ją galima pripažinti nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti | 16 |
| 2014/C 447/11 | 2014 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba | 23 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2014/C 447/12 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 30 |
| 2014/C 447/13 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 30 |
| 2014/C 447/14 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 31 |
| 2014/C 447/15 | Atnaujinta informacija apie kertančiųjų išorės sienas turėtinas orientacines sumas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 5 straipsnio 3 dalyje | 32 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2014/C 447/07

Euro kursas

4

2014/C 447/08

Komisijos sprendimo dėl nacionalinio pereinamojo laikotarpio plano, kurį pateikė Portugalijos Respublika pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 5 dalį, priėmimas

5

2014/C 447/09

2014 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad Komisija mano, jog ją galima pripažinti nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

6

2014/C 447/10

2014 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad Komisija mano, jog ją galima pripažinti nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

16

2014/C 447/11

2014 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba

23

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2014/C 447/12

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

30

2014/C 447/13

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

30

2014/C 447/14

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

31

2014/C 447/15

Atnaujinta informacija apie kertančiųjų išorės sienas turėtinas orientacines sumas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 5 straipsnio 3 dalyje

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.7414 – ReAssure/HSBC Life UK)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/C 447/01)

2014 m. gruodžio 5 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7414. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7414. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/C 447/02)

2014 m. gruodžio 5 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7437. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7437. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/C 447/03)

2014 m. gruodžio 3 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik vokiečių kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7425. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7425. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.7307 – Electricity Supply Board / Vodafone Ireland / JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/C 447/04)

2014 m. spalio 24 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7307. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7307. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/3

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.7381 – Airbus / Singapore Airlines / AATC)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/C 447/05)

2014 m. gruodžio 8 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7381. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7381. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/3

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.7231 – Vodafone / ONO)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/C 447/06)

2014 m. liepos 2 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7231. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32014M7231. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/4

---

Euro kursas (1)

2014 m. gruodžio 12 d.

(2014/C 447/07)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2450 |
| JPY | Japonijos jena | 147,41 |
| DKK | Danijos krona | 7,4370 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,79250 |
| SEK | Švedijos krona | 9,3700 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2010 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 9,1190 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,590 |
| HUF | Vengrijos forintas | 308,93 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,45280 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1735 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4673 |
| TRY | Turkijos lira | 2,8523 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5056 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4417 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,6517 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5946 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6307 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 372,22 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 14,4769 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,7049 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,6740 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 579,32 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,3502 |
| PHP | Filipinų pesas | 55,410 |
| RUB | Rusijos rublis | 71,4175 |
| THB | Tailando batas | 40,824 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,3071 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,5119 |
| INR | Indijos rupija | 77,7677 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2450

JPY

Japonijos jena

147,41

DKK

Danijos krona

7,4370

GBP

Svaras sterlingas

0,79250

SEK

Švedijos krona

9,3700

CHF

Šveicarijos frankas

1,2010

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

9,1190

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,590

HUF

Vengrijos forintas

308,93

LTL

Lietuvos litas

3,45280

PLN

Lenkijos zlotas

4,1735

RON

Rumunijos lėja

4,4673

TRY

Turkijos lira

2,8523

AUD

Australijos doleris

1,5056

CAD

Kanados doleris

1,4417

HKD

Honkongo doleris

9,6517

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5946

SGD

Singapūro doleris

1,6307

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 372,22

ZAR

Pietų Afrikos randas

14,4769

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,7049

HRK

Kroatijos kuna

7,6740

IDR

Indonezijos rupija

15 579,32

MYR

Malaizijos ringitas

4,3502

PHP

Filipinų pesas

55,410

RUB

Rusijos rublis

71,4175

THB

Tailando batas

40,824

BRL

Brazilijos realas

3,3071

MXN

Meksikos pesas

18,5119

INR

Indijos rupija

77,7677

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/5

---

Komisijos sprendimo dėl nacionalinio pereinamojo laikotarpio plano, kurį pateikė Portugalijos Respublika pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES 32 straipsnio 5 dalį, priėmimas

(2014/C 447/08)

2014 m. gruodžio 11 d. Komisija priėmė Sprendimą C(2014) 9360 dėl nacionalinio pereinamojo laikotarpio plano, kurį pateikė Portugalijos Respublika pagal 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (1) 32 straipsnio 5 dalį.

Šis dokumentas pateikiamas interneto svetainėje https://circabc.europa.eu/w/browse/36205e98-8e7a-47d7-808d-931bc5baf6ee

---

(1)  OL L 334, 2010 12 17, p. 17.

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/6

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2014 m. gruodžio 12 d.

dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad Komisija mano, jog ją galima pripažinti nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

(2014/C 447/09)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (1), visų pirma į jo 32 straipsnį,

kadangi:

1.   ĮVADAS

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (toliau – NNN žvejybos reglamentas) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (toliau – NNN žvejybos reglamentas) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

| (2) | NNN žvejybos reglamento VI skyriuje išdėstyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų tokių šalių atžvilgiu, sudaromas jų sąrašas, išbraukiama iš sąrašo, tas sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių. |
| --- | --- |

(2)

NNN žvejybos reglamento VI skyriuje išdėstyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų tokių šalių atžvilgiu, sudaromas jų sąrašas, išbraukiama iš sąrašo, tas sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių.

| (3) | Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turi pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Jis turi būti grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais. Komisija trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas, atžvilgiu taip pat turi imtis visų to reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma Komisija pranešime turi pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus, suteikti galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. Komisija turi suteikti trečiosioms šalims, kurioms pateiktas pranešimas, pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir pagrįstą laikotarpį padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(3)

Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turi pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Jis turi būti grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais. Komisija trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas, atžvilgiu taip pat turi imtis visų to reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma Komisija pranešime turi pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus, suteikti galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. Komisija turi suteikti trečiosioms šalims, kurioms pateiktas pranešimas, pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir pagrįstą laikotarpį padėčiai ištaisyti.

| (4) | Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį Komisija turi nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis turi būti pripažinta nebendradarbiaujančia, jeigu ji, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, nevykdo tarptautinėje teisėje jai nustatytų pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti. |
| --- | --- |

(4)

Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį Komisija turi nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis turi būti pripažinta nebendradarbiaujančia, jeigu ji, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, nevykdo tarptautinėje teisėje jai nustatytų pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti.

| (5) | Trečiųjų šalių pripažinimas nebendradarbiaujančiomis turi būti grindžiamas visos pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 2 dalį gautos informacijos apžvalga. |
| --- | --- |

(5)

Trečiųjų šalių pripažinimas nebendradarbiaujančiomis turi būti grindžiamas visos pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 2 dalį gautos informacijos apžvalga.

| (6) | Pagal NNN žvejybos reglamento 33 straipsnį Taryba turi sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Toms šalims taikomos, inter alia, NNN žvejybos reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

(6)

Pagal NNN žvejybos reglamento 33 straipsnį Taryba turi sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Toms šalims taikomos, inter alia, NNN žvejybos reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės.

| (7) | Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalį, kad būtų pripažinti trečiųjų šalių–vėliavos valstybių patvirtinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai, tų valstybių prašoma pranešti Komisijai apie priemones, susijusias su įstatymų, kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu. |
| --- | --- |

(7)

Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalį, kad būtų pripažinti trečiųjų šalių–vėliavos valstybių patvirtinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai, tų valstybių prašoma pranešti Komisijai apie priemones, susijusias su įstatymų, kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu.

| (8) | Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalį Komisija turi vykdyti administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis srityse, susijusiose su to reglamento įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(8)

Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalį Komisija turi vykdyti administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis srityse, susijusiose su to reglamento įgyvendinimu.

2.   SALIAMONO SALOMS TAIKOMA TVARKA

| (9) | Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnį pateiktą Saliamono salų, kaip vėliavos valstybės, pranešimą Komisija gavo 2010 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(9)

Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnį pateiktą Saliamono salų, kaip vėliavos valstybės, pranešimą Komisija gavo 2010 m. sausio 1 d.

| (10) | 2014 m. vasario 11–14 d. Komisija, padedama Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (EŽKA), NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalyje numatyta administracinio bendradarbiavimo tvarka surengė vizitą į Saliamono salas. |
| --- | --- |

(10)

2014 m. vasario 11–14 d. Komisija, padedama Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (EŽKA), NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalyje numatyta administracinio bendradarbiavimo tvarka surengė vizitą į Saliamono salas.

| (11) | Vizito tikslas buvo patikrinti informaciją apie Saliamono salų taikomas priemones, susijusias su įstatymų, kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu, taip pat priemones, kurias Saliamono salos taiko siekdamos vykdyti savo įsipareigojimus kovoti su NNN žvejyba ir laikytis reikalavimų ir punktų, susijusių su Sąjungos sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(11)

Vizito tikslas buvo patikrinti informaciją apie Saliamono salų taikomas priemones, susijusias su įstatymų, kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu, taip pat priemones, kurias Saliamono salos taiko siekdamos vykdyti savo įsipareigojimus kovoti su NNN žvejyba ir laikytis reikalavimų ir punktų, susijusių su Sąjungos sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos įgyvendinimu.

| (12) | 2014 m. vasario 28 d. Saliamono saloms nusiųsta galutinė vizito ataskaita. |
| --- | --- |

(12)

2014 m. vasario 28 d. Saliamono saloms nusiųsta galutinė vizito ataskaita.

| (13) | 2014 m. gegužės 6 d. ir 2014 m. gegužės 20 d. gautos preliminarios Saliamono salų pastabos dėl galutinės ataskaitos. 2014 m. spalio 1 d. ir 2014 m. spalio 6 d. pateiktas oficialus atsakymas į pastabas dėl teisinės ir administracinės sistemos. |
| --- | --- |

(13)

2014 m. gegužės 6 d. ir 2014 m. gegužės 20 d. gautos preliminarios Saliamono salų pastabos dėl galutinės ataskaitos. 2014 m. spalio 1 d. ir 2014 m. spalio 6 d. pateiktas oficialus atsakymas į pastabas dėl teisinės ir administracinės sistemos.

| (14) | Atsakydamos į 2014 m. kovo 19 d. Komisijos prašymą, 2014 m. kovo 28 d. ir 2014 m. birželio 7 d. Saliamono salos pateikė išsamesnės informacijos apie Sąjungos sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos taikymą. |
| --- | --- |

(14)

Atsakydamos į 2014 m. kovo 19 d. Komisijos prašymą, 2014 m. kovo 28 d. ir 2014 m. birželio 7 d. Saliamono salos pateikė išsamesnės informacijos apie Sąjungos sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos taikymą.

| (15) | 2014 m. gegužės 20 d. įvyko Saliamono salų ir Komisijos tarnybų susitikimas. |
| --- | --- |

(15)

2014 m. gegužės 20 d. įvyko Saliamono salų ir Komisijos tarnybų susitikimas.

| (16) | Saliamono salos yra Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) narė. Saliamono salos yra ratifikavusios 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) ir 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (UNFSA). Jos yra Ramiojo vandenyno salų forumo žuvininkystės agentūros (FFA) konvencijos (2) ir Nauru susitarimo (PNA) dėl bendradarbiavimo valdant bendros svarbos išteklių žvejybą (3) šalis. |
| --- | --- |

(16)

Saliamono salos yra Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) narė. Saliamono salos yra ratifikavusios 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) ir 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (UNFSA). Jos yra Ramiojo vandenyno salų forumo žuvininkystės agentūros (FFA) konvencijos (2) ir Nauru susitarimo (PNA) dėl bendradarbiavimo valdant bendros svarbos išteklių žvejybą (3) šalis.

| (17) | Komisija, siekdama įvertinti, ar Saliamono salos vykdo joms skirtus vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės tarptautinius įpareigojimus, nustatytus 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytuose tarptautiniuose susitarimuose, taip pat 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytų regioninių žvejybos valdymo organizacijų (toliau – RŽVO) nustatytus įpareigojimus, rinko ir vertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo tuo tikslu reikalinga. |
| --- | --- |

(17)

Komisija, siekdama įvertinti, ar Saliamono salos vykdo joms skirtus vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės tarptautinius įpareigojimus, nustatytus 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytuose tarptautiniuose susitarimuose, taip pat 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytų regioninių žvejybos valdymo organizacijų (toliau – RŽVO) nustatytus įpareigojimus, rinko ir vertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo tuo tikslu reikalinga.

| (18) | Rinkdama informaciją Komisija pasinaudojo ir WCPFC skelbtais duomenimis, taip pat viešai skelbiama informacija. |
| --- | --- |

(18)

Rinkdama informaciją Komisija pasinaudojo ir WCPFC skelbtais duomenimis, taip pat viešai skelbiama informacija.

3.   RIZIKA SALIAMONO SALOMS BŪTI PRIPAŽINTOMS NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

| (19) | Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį Komisija įvertino, ar Saliamono salos vykdo joms skirtas vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigas. Atlikdama tą peržiūrą Komisija atsižvelgė į NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus. |
| --- | --- |

(19)

Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį Komisija įvertino, ar Saliamono salos vykdo joms skirtas vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigas. Atlikdama tą peržiūrą Komisija atsižvelgė į NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus.

3.1.   Pasikartojančią NNN žvejybą vykdantys laivai ir NNN žvejybos produktų prekybos srautai (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalis)

| (20) | Kalbant apie su Saliamono salų vėliava plaukiojančius laivus, pažymėtina, kad remiantis RŽVO laivų sąrašuose pateikta informacija, tokių laivų laikinuose arba galutiniuose NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašuose nėra ir nepateikta jokių įrodymų apie ankstesnius su Saliamono salų vėliava plaukiojančių laivų NNN žvejybos atvejus, kurie suteiktų Komisijai pagrindą vertinti su pasikartojančia NNN žvejyba susijusią Saliamono salų veiklą, nurodytą 31 straipsnio 4 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(20)

Kalbant apie su Saliamono salų vėliava plaukiojančius laivus, pažymėtina, kad remiantis RŽVO laivų sąrašuose pateikta informacija, tokių laivų laikinuose arba galutiniuose NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašuose nėra ir nepateikta jokių įrodymų apie ankstesnius su Saliamono salų vėliava plaukiojančių laivų NNN žvejybos atvejus, kurie suteiktų Komisijai pagrindą vertinti su pasikartojančia NNN žvejyba susijusią Saliamono salų veiklą, nurodytą 31 straipsnio 4 dalies a punkte.

| (21) | Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalies b punktu, Komisija taip pat išnagrinėjo priemones, kurių Saliamono salos ėmėsi dėl žuvininkystės produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimo į jų rinką. |
| --- | --- |

(21)

Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalies b punktu, Komisija taip pat išnagrinėjo priemones, kurių Saliamono salos ėmėsi dėl žuvininkystės produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimo į jų rinką.

| (22) | Įvertinusi visą turimą informaciją Komisija mano, jog Saliamono salos negali užtikrinti, kad į jas įvežami arba į jose esančias perdirbimo įmones atvežami žuvininkystės produktai nebūtų gauti vykdant NNN žvejybą. Taip yra dėl sisteminių problemų, dėl kurių sumažėja Saliamono salų valdžios institucijų galimybė atsekti, kaip sužvejotos žuvys, nes joms trūksta oficialios informacijos apie iškrautas, importuotas ir (arba) perdirbtas žuvis. Pagrindiniai elementai, kurių pagrindu Komisija atliko savo vertinimą, apibendrinti 23–39 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(22)

Įvertinusi visą turimą informaciją Komisija mano, jog Saliamono salos negali užtikrinti, kad į jas įvežami arba į jose esančias perdirbimo įmones atvežami žuvininkystės produktai nebūtų gauti vykdant NNN žvejybą. Taip yra dėl sisteminių problemų, dėl kurių sumažėja Saliamono salų valdžios institucijų galimybė atsekti, kaip sužvejotos žuvys, nes joms trūksta oficialios informacijos apie iškrautas, importuotas ir (arba) perdirbtas žuvis. Pagrindiniai elementai, kurių pagrindu Komisija atliko savo vertinimą, apibendrinti 23–39 konstatuojamosiose dalyse.

| (23) | Pagrindinę žvejybos veiklą Saliamono salų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse vykdo ne su Saliamono salų, o su užsienio valstybių vėliavomis plaukiojantys laivai, kurie kai kuriais atvejais naudojasi vietos uostais. Ataskaitoje, pateiktoje 2013 m. 9-ojoje WCPFC mokslinio komiteto sesijoje (4), Saliamono salos teigia, kad 2012 m. jų vandenyse veiklą vykdė iš viso 434 laivai, konkrečiai 214 gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, 200 ūdomis žvejojančių laivų ir 20 kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų. Su Saliamono salų vėliava plaukiojo tik 6 gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, 2 ūdomis žvejojantys laivai ir 2 kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai. 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito metu Saliamono salų valdžios institucijos patvirtino, kad 401 pramoninės žvejybos laivas turėjo žvejybos Saliamono salų vandenyse licenciją. Palyginti su 2012 m., licencijas turinčių laivų sumažėjo, nes paskirstyta mažiau licencijų laivams, vykdantiems veiklą pagal frachtavimo susitarimą. Vis dėlto tebėra 143 ūdomis žvejojantys laivai ir 2 gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, kuriuos frachtuoja penkios vietos bendrovės. Susijusio laivyno dydžiu grindžiama būtinybė imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinama, kad žuvininkystės produktai, gauti vykdant NNN žvejybą, nepatektų Saliamono salų rinką. |
| --- | --- |

(23)

Pagrindinę žvejybos veiklą Saliamono salų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse vykdo ne su Saliamono salų, o su užsienio valstybių vėliavomis plaukiojantys laivai, kurie kai kuriais atvejais naudojasi vietos uostais. Ataskaitoje, pateiktoje 2013 m. 9-ojoje WCPFC mokslinio komiteto sesijoje (4), Saliamono salos teigia, kad 2012 m. jų vandenyse veiklą vykdė iš viso 434 laivai, konkrečiai 214 gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, 200 ūdomis žvejojančių laivų ir 20 kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų. Su Saliamono salų vėliava plaukiojo tik 6 gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, 2 ūdomis žvejojantys laivai ir 2 kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai. 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito metu Saliamono salų valdžios institucijos patvirtino, kad 401 pramoninės žvejybos laivas turėjo žvejybos Saliamono salų vandenyse licenciją. Palyginti su 2012 m., licencijas turinčių laivų sumažėjo, nes paskirstyta mažiau licencijų laivams, vykdantiems veiklą pagal frachtavimo susitarimą. Vis dėlto tebėra 143 ūdomis žvejojantys laivai ir 2 gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, kuriuos frachtuoja penkios vietos bendrovės. Susijusio laivyno dydžiu grindžiama būtinybė imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinama, kad žuvininkystės produktai, gauti vykdant NNN žvejybą, nepatektų Saliamono salų rinką.

| (24) | Remiantis Tunų žvejybos valdymo ir vystymo plano projektu, kurį Saliamono salos pateikė 2013 m. lapkričio mėn., 2012 m. bendrasis laimikis, sužvejotas Saliamono salų išskirtinėje ekonominėje zonoje (toliau – IEZ), sudarė 93 000 tonų. Tai yra maždaug pusė ankstesniais metais sužvejoto kiekio (2010 m. – 185 000 tonų, 2011 m. – 177 000 tonų). |
| --- | --- |

(24)

Remiantis Tunų žvejybos valdymo ir vystymo plano projektu, kurį Saliamono salos pateikė 2013 m. lapkričio mėn., 2012 m. bendrasis laimikis, sužvejotas Saliamono salų išskirtinėje ekonominėje zonoje (toliau – IEZ), sudarė 93 000 tonų. Tai yra maždaug pusė ankstesniais metais sužvejoto kiekio (2010 m. – 185 000 tonų, 2011 m. – 177 000 tonų).

| (25) | Tunų perdirbimo pramonės sektorius Saliamono salose plečiasi. Iš tiesų yra keletas užsienio investuotojų projektų, kuriais siekiama pastatyti naujų gamyklų įsteigiant bendrąsias įmones su Saliamono salomis. Todėl Komisija išanalizavo su to pramonės sektoriaus veikla susijusią padėtį ir kaip ta veikla galėtų paveikti žuvininkystės produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimo į rinką galimybes. |
| --- | --- |

(25)

Tunų perdirbimo pramonės sektorius Saliamono salose plečiasi. Iš tiesų yra keletas užsienio investuotojų projektų, kuriais siekiama pastatyti naujų gamyklų įsteigiant bendrąsias įmones su Saliamono salomis. Todėl Komisija išanalizavo su to pramonės sektoriaus veikla susijusią padėtį ir kaip ta veikla galėtų paveikti žuvininkystės produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimo į rinką galimybes.

| (26) | Tarptautiniame veiksmų plane, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (5) (angl. santrumpa IPOA IUU), pateikiamos tarptautiniu mastu sutartos gairės dėl rinka grindžiamų priemonių, kuriomis siekiama sumažinti arba panaikinti prekybą žuvimis, sužvejotomis vykdant NNN žvejybą, arba tokių žuvų produktais. Taip pat IPOA IUU 71 punkte siūloma, kad valstybės imtųsi veiksmų savo rinkų skaidrumui padidinti, kad būtų galima atsekti žuvų sužvejojimo arba jų produktų pagaminimo aplinkybes. Be to, Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Atsakingos žuvininkystės kodekse (toliau – FAO kodeksas), ypač jo 11 straipsnyje, išdėstomi žuvų naudojimo po sužvejojimo ir atsakingos tarptautinės prekybos gerosios patirties principai. To kodekso (6) 11.1.11 punkte nustatytas reikalavimas valstybėms užtikrinti, kad tarptautinė ir vidaus prekyba žuvimis ir žuvų produktais būtų vykdoma laikantis patikimų išsaugojimo ir valdymo principų pagerinant galimybę nustatyti žuvų ir jų produktų kilmę. |
| --- | --- |

(26)

Tarptautiniame veiksmų plane, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (5) (angl. santrumpa IPOA IUU), pateikiamos tarptautiniu mastu sutartos gairės dėl rinka grindžiamų priemonių, kuriomis siekiama sumažinti arba panaikinti prekybą žuvimis, sužvejotomis vykdant NNN žvejybą, arba tokių žuvų produktais. Taip pat IPOA IUU 71 punkte siūloma, kad valstybės imtųsi veiksmų savo rinkų skaidrumui padidinti, kad būtų galima atsekti žuvų sužvejojimo arba jų produktų pagaminimo aplinkybes. Be to, Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Atsakingos žuvininkystės kodekse (toliau – FAO kodeksas), ypač jo 11 straipsnyje, išdėstomi žuvų naudojimo po sužvejojimo ir atsakingos tarptautinės prekybos gerosios patirties principai. To kodekso (6) 11.1.11 punkte nustatytas reikalavimas valstybėms užtikrinti, kad tarptautinė ir vidaus prekyba žuvimis ir žuvų produktais būtų vykdoma laikantis patikimų išsaugojimo ir valdymo principų pagerinant galimybę nustatyti žuvų ir jų produktų kilmę.

| (27) | 2014 m. vasario mėn. vizito į Saliamono salas metu Komisija susitiko su tunų perdirbimo įmonės, kurios produktai eksportuojami į Sąjungą, veiklos vykdytoju. |
| --- | --- |

(27)

2014 m. vasario mėn. vizito į Saliamono salas metu Komisija susitiko su tunų perdirbimo įmonės, kurios produktai eksportuojami į Sąjungą, veiklos vykdytoju.

| (28) | Pasak minėto ekonominės veiklos vykdytojo, jo perdirbimo įmonei tunus, iš kurių Sąjungos rinkai gaminama tuno filė arba smulkintas tunas, tiekia tik su Saliamono salų vėliava plaukiojantys gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai. Likusi dalis tunų gaunama iš ūdomis žvejojančių laivų ir daugiausia eksportuojama į JAV arba regiono rinką (Fidžį, Vanuatu, Papua Naująją Gvinėją). Perdirbimo įmonei tiekiami tik vietos produktai – žaliava nėra importuojama. Tačiau šiomis aplinkybėmis pažymėtina, kad, kompetentingų institucijų nuomone, visas Saliamono salų išskirtinėje ekonominėje zonoje sužvejotas laimikis yra laikomas Saliamono salų kilmės, neatsižvelgiant į žvejybos laivo vėliavą (priešingai ES teisėje egzistuojantiems produktų kilmės taisyklių pagrindiniams principams (7)). Taip pat akivaizdu, kad Saliamono salų valdžios institucijos nepriėmė konkrečių priemonių žuvų žaliavos kilmės vietai kontroliuoti, taip pat nerasta jokių konkrečių priemonių, skirtų žuvininkystės produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimui į Saliamono salas stebėti. Taigi esama pavojaus, kad žaliava, sužvejota žvejybos laivais, plaukiojančiais su ne Saliamono salų vėliava (įskaitant šalis, neturinčias leidimo eksportuoti į Sąjungą pagal NNN žvejybos reglamentą), patenka į perdirbimo pramonės sektorių tinkamai nekontroliuojant tų produktų atsekamumo. |
| --- | --- |

(28)

Pasak minėto ekonominės veiklos vykdytojo, jo perdirbimo įmonei tunus, iš kurių Sąjungos rinkai gaminama tuno filė arba smulkintas tunas, tiekia tik su Saliamono salų vėliava plaukiojantys gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai. Likusi dalis tunų gaunama iš ūdomis žvejojančių laivų ir daugiausia eksportuojama į JAV arba regiono rinką (Fidžį, Vanuatu, Papua Naująją Gvinėją). Perdirbimo įmonei tiekiami tik vietos produktai – žaliava nėra importuojama. Tačiau šiomis aplinkybėmis pažymėtina, kad, kompetentingų institucijų nuomone, visas Saliamono salų išskirtinėje ekonominėje zonoje sužvejotas laimikis yra laikomas Saliamono salų kilmės, neatsižvelgiant į žvejybos laivo vėliavą (priešingai ES teisėje egzistuojantiems produktų kilmės taisyklių pagrindiniams principams (7)). Taip pat akivaizdu, kad Saliamono salų valdžios institucijos nepriėmė konkrečių priemonių žuvų žaliavos kilmės vietai kontroliuoti, taip pat nerasta jokių konkrečių priemonių, skirtų žuvininkystės produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimui į Saliamono salas stebėti. Taigi esama pavojaus, kad žaliava, sužvejota žvejybos laivais, plaukiojančiais su ne Saliamono salų vėliava (įskaitant šalis, neturinčias leidimo eksportuoti į Sąjungą pagal NNN žvejybos reglamentą), patenka į perdirbimo pramonės sektorių tinkamai nekontroliuojant tų produktų atsekamumo.

| (29) | Vizito metu Komisija taip pat susitiko su kitais veiklos vykdytojais. Komisija stengėsi patikrinti pagrindinius principus ir politiką, veiklos vykdytojų taikomus siekiant atsekamumo visais žuvų prekybos srautų etapais, t. y. nuo jų sužvejojimo iki pateikimo vartotojui. Veiklos vykdytojai negalėjo aiškiai atsakyti į klausimus, susijusius su atsekamumo grandine ir parduodamų bei perdirbamų kiekių nustatymu. Parduodant žaliavą perdirbimo įmonėms Saliamono salose ir kitose trečiosiose šalyse, perdirbimo įmonės pasikliauja tik žuvų svorio įvertinimu bei iš klientų gaunamomis sąskaitomis faktūromis ir tie produktai daugiau nebėra tikrinami. Nei vienu etapu nėra vykdoma reali kontrolė ar patikrinimas. Perdirbimo įmonės veiklos vykdytojas, kiekvieną kartą gaudamas žaliavos partiją, priskiria jai kodą, tačiau vėlesniuose perdirbimo grandinės etapuose produktai nėra sistemingai tikrinami, taigi neįmanoma užtikrinti patikimos sąsajos tarp galutinio produkto ir faktiškai sužvejoto laimikio. |
| --- | --- |

(29)

Vizito metu Komisija taip pat susitiko su kitais veiklos vykdytojais. Komisija stengėsi patikrinti pagrindinius principus ir politiką, veiklos vykdytojų taikomus siekiant atsekamumo visais žuvų prekybos srautų etapais, t. y. nuo jų sužvejojimo iki pateikimo vartotojui. Veiklos vykdytojai negalėjo aiškiai atsakyti į klausimus, susijusius su atsekamumo grandine ir parduodamų bei perdirbamų kiekių nustatymu. Parduodant žaliavą perdirbimo įmonėms Saliamono salose ir kitose trečiosiose šalyse, perdirbimo įmonės pasikliauja tik žuvų svorio įvertinimu bei iš klientų gaunamomis sąskaitomis faktūromis ir tie produktai daugiau nebėra tikrinami. Nei vienu etapu nėra vykdoma reali kontrolė ar patikrinimas. Perdirbimo įmonės veiklos vykdytojas, kiekvieną kartą gaudamas žaliavos partiją, priskiria jai kodą, tačiau vėlesniuose perdirbimo grandinės etapuose produktai nėra sistemingai tikrinami, taigi neįmanoma užtikrinti patikimos sąsajos tarp galutinio produkto ir faktiškai sužvejoto laimikio.

| (30) | Be to, nustatyta, kad Saliamono salų muitinės pareigūnų turimos žinios tėra bazinio lygmens. Deklaruojant eksportą muitinės pareigūnai kliaujasi veiklos vykdytojų pateikiamomis deklaracijomis ir kiekių nepatikrina, taip pat nėra atsekamumo sistemos, kuri padėtų siuntą susieti su muitinės deklaracijomis. Taigi valdžios institucijos neturi žaliavų, naudojamų perdirbant žuvininkystės produktus, kontrolės sistemos ir negali užtikrinti Saliamono salų rinkoje esančių žaliavų ir eksportuojamų žuvininkystės produktų sąsajos. |
| --- | --- |

(30)

Be to, nustatyta, kad Saliamono salų muitinės pareigūnų turimos žinios tėra bazinio lygmens. Deklaruojant eksportą muitinės pareigūnai kliaujasi veiklos vykdytojų pateikiamomis deklaracijomis ir kiekių nepatikrina, taip pat nėra atsekamumo sistemos, kuri padėtų siuntą susieti su muitinės deklaracijomis. Taigi valdžios institucijos neturi žaliavų, naudojamų perdirbant žuvininkystės produktus, kontrolės sistemos ir negali užtikrinti Saliamono salų rinkoje esančių žaliavų ir eksportuojamų žuvininkystės produktų sąsajos.

| (31) | Dėl sistemų, taikomų atsekamumui užtikrinti, Komisija padarė išvadą, kad Saliamono salos nepajėgė užtikrinti sistemingos iškraunamų žuvų kontrolės. Nors vietos valdžios institucijos teigė, kad dviejuose leidimą turinčiuose uostuose kontrolė taikyta 100 % iškraunamų žuvų, jos negalėjo pateikti įrodymų, kaip buvo paskirstyti inspektoriai siekiant užtikrinti tokią aprėptį. Komisija nustatė, kad uoste, kuriame iškraunama daugiausia žuvų, dirbo tik vienas inspektorius, o likę inspektoriai vykdavo į kitą uostą (jis nėra pagrindinėje saloje, kurioje įsikūrusi pagrindinė valdžios institucijų administracinė bazė ir ištekliai) kiekvieną kartą iškrovus žuvis. Saliamono salos pripažino būtinybę stiprinti savo kontrolės ir stebėsenos sistemą, visų pirma užtikrinti žuvininkystės produktų atsekamumo sistemą, įvesti iškrovimo deklaracijų teikimo bei sisteminės kontrolės vykdymo tvarką ir sustiprinti bendradarbiavimą su muitinės institucijomis. |
| --- | --- |

(31)

Dėl sistemų, taikomų atsekamumui užtikrinti, Komisija padarė išvadą, kad Saliamono salos nepajėgė užtikrinti sistemingos iškraunamų žuvų kontrolės. Nors vietos valdžios institucijos teigė, kad dviejuose leidimą turinčiuose uostuose kontrolė taikyta 100 % iškraunamų žuvų, jos negalėjo pateikti įrodymų, kaip buvo paskirstyti inspektoriai siekiant užtikrinti tokią aprėptį. Komisija nustatė, kad uoste, kuriame iškraunama daugiausia žuvų, dirbo tik vienas inspektorius, o likę inspektoriai vykdavo į kitą uostą (jis nėra pagrindinėje saloje, kurioje įsikūrusi pagrindinė valdžios institucijų administracinė bazė ir ištekliai) kiekvieną kartą iškrovus žuvis. Saliamono salos pripažino būtinybę stiprinti savo kontrolės ir stebėsenos sistemą, visų pirma užtikrinti žuvininkystės produktų atsekamumo sistemą, įvesti iškrovimo deklaracijų teikimo bei sisteminės kontrolės vykdymo tvarką ir sustiprinti bendradarbiavimą su muitinės institucijomis.

| (32) | Nuodugniai išanalizavus sužvejotų žuvų kiekio sertifikatus, kuriuos Saliamono salų valdžios institucijos patvirtino eksportui į Sąjungą, aptikta nemažai su tvirtinimo procesu susijusių trūkumų. 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito metu ta analizė buvo patvirtinta. Visų pirma padaryta išvada, kad nebuvo sistemingai tikrinama sužvejotų žuvų kiekio sertifikatuose pateikiama informacija. Atsekamumo sistema nesukurta, o sužvejotų žuvų kiekio sertifikate nurodomi kiekiai būdavo nustatyti veiklos vykdytojo. Kompetentingos institucijos turi visiškai tuo pasikliauti. Tiesiogiai importuojant perdirbtus produktus, sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai kaskart tvirtinami po to, kai siunta jau būna išsiųsta iš Saliamono salų. Saliamono salos nepajėgios užtikrinti tų produktų, kurių jos fiziškai niekada netikrina, kontrolės ar atsekamumo. |
| --- | --- |

(32)

Nuodugniai išanalizavus sužvejotų žuvų kiekio sertifikatus, kuriuos Saliamono salų valdžios institucijos patvirtino eksportui į Sąjungą, aptikta nemažai su tvirtinimo procesu susijusių trūkumų. 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito metu ta analizė buvo patvirtinta. Visų pirma padaryta išvada, kad nebuvo sistemingai tikrinama sužvejotų žuvų kiekio sertifikatuose pateikiama informacija. Atsekamumo sistema nesukurta, o sužvejotų žuvų kiekio sertifikate nurodomi kiekiai būdavo nustatyti veiklos vykdytojo. Kompetentingos institucijos turi visiškai tuo pasikliauti. Tiesiogiai importuojant perdirbtus produktus, sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai kaskart tvirtinami po to, kai siunta jau būna išsiųsta iš Saliamono salų. Saliamono salos nepajėgios užtikrinti tų produktų, kurių jos fiziškai niekada netikrina, kontrolės ar atsekamumo.

| (33) | Be to, vienintelis už tvirtinimą atsakingas pareigūnas neturi tiesioginės prieigos prie tokių kontrolės duomenų, kaip laivų stebėjimo sistema (LSS), su licencijomis susijusi informacija ar laivo žurnalai. Jeigu prieš tvirtinimą vykdomas koks nors patikrinimas ar kryžminės patikros, tai turi būti atliekama telefonu skambinant į Žuvininkystės ir išteklių ministerijos būstinę, kur centralizuotai laikoma susijusi informacija. Dokumentų, patvirtinančių tokius patikrinimus, nerasta. |
| --- | --- |

(33)

Be to, vienintelis už tvirtinimą atsakingas pareigūnas neturi tiesioginės prieigos prie tokių kontrolės duomenų, kaip laivų stebėjimo sistema (LSS), su licencijomis susijusi informacija ar laivo žurnalai. Jeigu prieš tvirtinimą vykdomas koks nors patikrinimas ar kryžminės patikros, tai turi būti atliekama telefonu skambinant į Žuvininkystės ir išteklių ministerijos būstinę, kur centralizuotai laikoma susijusi informacija. Dokumentų, patvirtinančių tokius patikrinimus, nerasta.

| (34) | Tai, kad patvirtinimas nuolat atliekamas tą pačią dieną, kurią eksportuotojas teikia deklaraciją (su labai retomis išimtimis), rodo, kad išankstinių patikrinimų arba kryžminių duomenų patikrų atliekama labai mažai arba visai neatliekama. Bet kuriuo atveju kryžmines patikras patvirtinančių dokumentų pateikta nebuvo. |
| --- | --- |

(34)

Tai, kad patvirtinimas nuolat atliekamas tą pačią dieną, kurią eksportuotojas teikia deklaraciją (su labai retomis išimtimis), rodo, kad išankstinių patikrinimų arba kryžminių duomenų patikrų atliekama labai mažai arba visai neatliekama. Bet kuriuo atveju kryžmines patikras patvirtinančių dokumentų pateikta nebuvo.

| (35) | Be to, nemažoje dalyje sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų aptikta trūkumų, susijusių su numeravimo sistemos nenuoseklumu, nepakankama informacija apie taikomas išsaugojimo ir valdymo priemones ir rajoną, kuriame sužvejotos žuvys, taip pat didelių datų neatitikimų: pavyzdžiui, nurodyta patvirtinimo data yra ankstesnė už eksportuotojo deklaracijos pateikimo datą arba žuvų iškrovimo data ankstesnė už jų sužvejojimo datą). Dėl tokių esminių klaidų mažėja visos tvirtinimo procedūros patikimumas. |
| --- | --- |

(35)

Be to, nemažoje dalyje sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų aptikta trūkumų, susijusių su numeravimo sistemos nenuoseklumu, nepakankama informacija apie taikomas išsaugojimo ir valdymo priemones ir rajoną, kuriame sužvejotos žuvys, taip pat didelių datų neatitikimų: pavyzdžiui, nurodyta patvirtinimo data yra ankstesnė už eksportuotojo deklaracijos pateikimo datą arba žuvų iškrovimo data ankstesnė už jų sužvejojimo datą). Dėl tokių esminių klaidų mažėja visos tvirtinimo procedūros patikimumas.

| (36) | Komisija praktikoje taip pat aptiko atvejų, kai nebuvo pateikta jokios informacijos apie iškrautas žuvis (t. y. nebuvo iškrovimo deklaracijų), o Saliamono salos sužvejotų žuvų kiekio sertifikatuose kiekius nurodė uoste pasinaudodamos perkrovimo leidimų informacija. Taip pat pastebėta, kad veiklos vykdytojai naudojasi sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų šablonais, kuriuose iš anksto įrašyta informacija apie laivus, žuvų rūšis, produktų kodus ir t. t. Rasta pavyzdžių, kai sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai buvo patvirtinti, nors juose buvo palikta tuščių didžiaakiams ir gelsvauodegiams tunams skirtų eilučių, kuriose kiekiai nebuvo įrašyti. Taip sudaroma galimybė rizikai, kad bus manipuliuojama jau patvirtintu sužvejotų žuvų kiekio sertifikatu. |
| --- | --- |

(36)

Komisija praktikoje taip pat aptiko atvejų, kai nebuvo pateikta jokios informacijos apie iškrautas žuvis (t. y. nebuvo iškrovimo deklaracijų), o Saliamono salos sužvejotų žuvų kiekio sertifikatuose kiekius nurodė uoste pasinaudodamos perkrovimo leidimų informacija. Taip pat pastebėta, kad veiklos vykdytojai naudojasi sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų šablonais, kuriuose iš anksto įrašyta informacija apie laivus, žuvų rūšis, produktų kodus ir t. t. Rasta pavyzdžių, kai sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai buvo patvirtinti, nors juose buvo palikta tuščių didžiaakiams ir gelsvauodegiams tunams skirtų eilučių, kuriose kiekiai nebuvo įrašyti. Taip sudaroma galimybė rizikai, kad bus manipuliuojama jau patvirtintu sužvejotų žuvų kiekio sertifikatu.

| (37) | Maža to, rasta keletas pavyzdžių, kai importuojant produktus į Sąjungą buvo pateiktos skirtingos sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų versijos, kuriose nurodyti skirtingi kiekiai. Saliamono salos paaiškino, kad veiklos vykdytojo prašymu jos tai pačiai siuntai išduoda papildomų sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų, nebandydamos išsiaiškinti tokio prašymo priežasties ar susigrąžinti pradinio originalo, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo apgaulės tikslais. Dėl tokios praktikos ir kitų aptiktų trūkumų kyla didelis NNN žvejybos „plovimo“ arba bent jau reikalavimų neatitinkančių žuvų eksporto į Sąjungą pavojus. Saliamono salose taikomos tvirtinimo sistemos spragomis visų pirma galėtų pasinaudoti regiono šalys, neturinčios teisės eksportuoti žuvų produktus į Sąjungą, kad nuslėptų, jog žuvis netiesiogiai importuoja į Sąjungą. Be to, matyti, kad Saliamono salos nesupranta ir nesuvokia rizikos, kylančios dėl to, kad tiems patiems žuvų kiekiams dukart arba triskart išduodami sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai. |
| --- | --- |

(37)

Maža to, rasta keletas pavyzdžių, kai importuojant produktus į Sąjungą buvo pateiktos skirtingos sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų versijos, kuriose nurodyti skirtingi kiekiai. Saliamono salos paaiškino, kad veiklos vykdytojo prašymu jos tai pačiai siuntai išduoda papildomų sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų, nebandydamos išsiaiškinti tokio prašymo priežasties ar susigrąžinti pradinio originalo, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo apgaulės tikslais. Dėl tokios praktikos ir kitų aptiktų trūkumų kyla didelis NNN žvejybos „plovimo“ arba bent jau reikalavimų neatitinkančių žuvų eksporto į Sąjungą pavojus. Saliamono salose taikomos tvirtinimo sistemos spragomis visų pirma galėtų pasinaudoti regiono šalys, neturinčios teisės eksportuoti žuvų produktus į Sąjungą, kad nuslėptų, jog žuvis netiesiogiai importuoja į Sąjungą. Be to, matyti, kad Saliamono salos nesupranta ir nesuvokia rizikos, kylančios dėl to, kad tiems patiems žuvų kiekiams dukart arba triskart išduodami sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai.

| (38) | Saliamono salos pripažino visus 32–37 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos trūkumus, o klaidas paaiškino atsakingų pareigūnų nekompetentingumu. Jos paaiškino, kad deda pastangas siekdamos pagerinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo procesą. Tuo tikslu parengtos standartinės veiklos procedūros, o kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos jas įgyvendinti – mokomi darbuotojai. Tačiau visa pateikta informacija siejama su ateities planais be konkrečių apčiuopiamų rezultatų. Be to, Komisija bandė patikrinti, ar sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų tvirtinimo procesas pagerėjo po 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito ir po to, kai Saliamono salos įvedė apsaugos priemones. Vis dėlto, remdamasi turima informacija, Komisija pagerėjimo nepastebėjo. |
| --- | --- |

(38)

Saliamono salos pripažino visus 32–37 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos trūkumus, o klaidas paaiškino atsakingų pareigūnų nekompetentingumu. Jos paaiškino, kad deda pastangas siekdamos pagerinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo procesą. Tuo tikslu parengtos standartinės veiklos procedūros, o kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos jas įgyvendinti – mokomi darbuotojai. Tačiau visa pateikta informacija siejama su ateities planais be konkrečių apčiuopiamų rezultatų. Be to, Komisija bandė patikrinti, ar sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų tvirtinimo procesas pagerėjo po 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito ir po to, kai Saliamono salos įvedė apsaugos priemones. Vis dėlto, remdamasi turima informacija, Komisija pagerėjimo nepastebėjo.

| (39) | Dėl nustatytos skaidrumo stokos ir Saliamono saloms prieinamos informacijos apie iškrautas žuvis stokos Saliamono salos negali užtikrinti, kad į jas įvežami arba į jose esančias perdirbimo įmones atvežami žuvininkystės produktai nebūtų gauti vykdant NNN žvejybą, kaip nurodyta 28–37 konstatuojamosiose dalyse. Galimybė kontroliuoti NNN produktų patekimą į rinką ir paskesnį jų eksportą taip pat sumažėja dėl nevienareikšmiškai taikomų kilmės taisyklių, kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, ir dėl aiškių išsaugojimo bei valdymo priemonių nebuvimo, kaip nurodyta 63–68 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(39)

Dėl nustatytos skaidrumo stokos ir Saliamono saloms prieinamos informacijos apie iškrautas žuvis stokos Saliamono salos negali užtikrinti, kad į jas įvežami arba į jose esančias perdirbimo įmones atvežami žuvininkystės produktai nebūtų gauti vykdant NNN žvejybą, kaip nurodyta 28–37 konstatuojamosiose dalyse. Galimybė kontroliuoti NNN produktų patekimą į rinką ir paskesnį jų eksportą taip pat sumažėja dėl nevienareikšmiškai taikomų kilmės taisyklių, kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, ir dėl aiškių išsaugojimo bei valdymo priemonių nebuvimo, kaip nurodyta 63–68 konstatuojamosiose dalyse.

| (40) | Todėl atsižvelgiant į visus Komisijos surinktus duomenis ir į visus Saliamono salų pareiškimus, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 31 straipsnio 4 dalies b punktą galima būtų teigti, kad Saliamono salos neįvykdė pagal tarptautinę teisę joms skirtų pakrantės ir rinkos valstybės pareigų užkirsti kelią produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimui į savo rinką. |
| --- | --- |

(40)

Todėl atsižvelgiant į visus Komisijos surinktus duomenis ir į visus Saliamono salų pareiškimus, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 31 straipsnio 4 dalies b punktą galima būtų teigti, kad Saliamono salos neįvykdė pagal tarptautinę teisę joms skirtų pakrantės ir rinkos valstybės pareigų užkirsti kelią produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimui į savo rinką.

3.2.   Nepakankamas bendradarbiavimas ir reikalavimų vykdymo užtikrinimas (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 5 dalis)

| (41) | Komisija analizavo, ar Saliamono salos veiksmingai bendradarbiavo su Komisija atsakydamos į Komisijos prašymus ištirti NNN žvejybos ir su ja susijusią veiklą, palaikyti grįžtamąjį ryšį arba vykdyti tolesnes priemones. |
| --- | --- |

(41)

Komisija analizavo, ar Saliamono salos veiksmingai bendradarbiavo su Komisija atsakydamos į Komisijos prašymus ištirti NNN žvejybos ir su ja susijusią veiklą, palaikyti grįžtamąjį ryšį arba vykdyti tolesnes priemones.

| (42) | Nors Saliamono salos, dalyvaujančios įgyvendinant NNN žvejybos reglamente nustatytą sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemą, apskritai paslaugiai atsiliepia į prašymus pateikti informacijos arba atlikti patikrinimą ir palaiko grįžtamąjį ryšį, jų atsakymų patikimumas ir teisingumas sumažėja dėl skaidrumo stokos ir menkų arba visai neegzistuojančių galimybių užtikrinti žuvininkystės produktų atsekamumą, kaip nurodyta 3 skirsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(42)

Nors Saliamono salos, dalyvaujančios įgyvendinant NNN žvejybos reglamente nustatytą sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemą, apskritai paslaugiai atsiliepia į prašymus pateikti informacijos arba atlikti patikrinimą ir palaiko grįžtamąjį ryšį, jų atsakymų patikimumas ir teisingumas sumažėja dėl skaidrumo stokos ir menkų arba visai neegzistuojančių galimybių užtikrinti žuvininkystės produktų atsekamumą, kaip nurodyta 3 skirsnio 1 dalyje.

| (43) | Bendrai vertindama, kaip Saliamono salos vykdo pareigą laikytis joms skirtų vėliavos, uosto ir pakrantės valstybės įpareigojimų, Komisija tai pat tyrė, ar Saliamono salos bendradarbiauja su kitomis vėliavos valstybėmis kovojant su NNN žvejyba. |
| --- | --- |

(43)

Bendrai vertindama, kaip Saliamono salos vykdo pareigą laikytis joms skirtų vėliavos, uosto ir pakrantės valstybės įpareigojimų, Komisija tai pat tyrė, ar Saliamono salos bendradarbiauja su kitomis vėliavos valstybėmis kovojant su NNN žvejyba.

| (44) | Taigi 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito metu nustatyta, kad Saliamono salos nenoriai bendradarbiauja su laivų, kurie pagal įvairius žvejybos susitarimus vykdo veiklą Saliamono salų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, vėliavos valstybėmis, kadangi sistemingai neteikia toms vėliavos valstybėms su laivų duomenimis susijusios informacijos. Tai aiškiai parodo, kad Saliamono salos nevykdo pagal tarptautinę teisę (ypač pagal UNFSA 7 straipsnio 1 dalies a punktą) joms skirtų įpareigojimų užtikrinti veiksmingą vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių išsaugojimą ir valdymą savo vandenyse ir veiksmingą bei efektyvią NNN žvejybos prevenciją. Bendradarbiavimo stoka taip pat nesuderinama su FAO Neprivalomų gairių dėl vėliavos valstybės veiklos (8) 40 punktu, pagal kurį vėliavos ir pakrantės valstybės žvejybos susitarimus turėtų sudaryti tik jei abi šalys sutinka, kad tokia veikla nepakenks pakrantės valstybės jurisdikcijai priklausančių gyvųjų jūrų išteklių tvarumui. |
| --- | --- |

(44)

Taigi 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito metu nustatyta, kad Saliamono salos nenoriai bendradarbiauja su laivų, kurie pagal įvairius žvejybos susitarimus vykdo veiklą Saliamono salų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, vėliavos valstybėmis, kadangi sistemingai neteikia toms vėliavos valstybėms su laivų duomenimis susijusios informacijos. Tai aiškiai parodo, kad Saliamono salos nevykdo pagal tarptautinę teisę (ypač pagal UNFSA 7 straipsnio 1 dalies a punktą) joms skirtų įpareigojimų užtikrinti veiksmingą vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių išsaugojimą ir valdymą savo vandenyse ir veiksmingą bei efektyvią NNN žvejybos prevenciją. Bendradarbiavimo stoka taip pat nesuderinama su FAO Neprivalomų gairių dėl vėliavos valstybės veiklos (8) 40 punktu, pagal kurį vėliavos ir pakrantės valstybės žvejybos susitarimus turėtų sudaryti tik jei abi šalys sutinka, kad tokia veikla nepakenks pakrantės valstybės jurisdikcijai priklausančių gyvųjų jūrų išteklių tvarumui.

| (45) | Nors Saliamono salose perkrovimus vykdo daug laivų, plaukiojančių su užsienio valstybės vėliava, šalis nėra užmezgusi bendradarbiavimo su šių laivų vėliavos valstybėmis. Todėl Saliamono salos nepajėgtų vykdyti joms skirtų uosto valstybės pareigų pagal IPOA IUU 52–64 punktus. Visų pirma Saliamono salos nevykdo joms skirtų uosto valstybės įpareigojimų, susijusių su laivais, plaukiojančiais su užsienio valstybės vėliava, kurie naudojasi jų uostais, kadangi jos nebendradarbiauja su vėliavos valstybėmis esminėse srityse, pavyzdžiui, nesikeičia informacija apie iškrautas ir perkrautas žuvis ir atsisakymus suteikti leidimą naudotis uostu. 2014 m. gegužės 6 d. pateiktame rašte Saliamono salų valdžios institucijos teigė parašysiančios atitinkamoms vėliavos valstybėms, kad sustiprintų bendradarbiavimą pildant privalomus su perkrovimu susijusius duomenis eksportui į Sąjungą skirtų sužvejotų žuvų kiekio sertifikatuose, tačiau iki šiol su trečiosiomis šalimis nesudaryta jokių konkrečių susitarimų keistis su perkrovimu susijusia informacija ir duomenimis. |
| --- | --- |

(45)

Nors Saliamono salose perkrovimus vykdo daug laivų, plaukiojančių su užsienio valstybės vėliava, šalis nėra užmezgusi bendradarbiavimo su šių laivų vėliavos valstybėmis. Todėl Saliamono salos nepajėgtų vykdyti joms skirtų uosto valstybės pareigų pagal IPOA IUU 52–64 punktus. Visų pirma Saliamono salos nevykdo joms skirtų uosto valstybės įpareigojimų, susijusių su laivais, plaukiojančiais su užsienio valstybės vėliava, kurie naudojasi jų uostais, kadangi jos nebendradarbiauja su vėliavos valstybėmis esminėse srityse, pavyzdžiui, nesikeičia informacija apie iškrautas ir perkrautas žuvis ir atsisakymus suteikti leidimą naudotis uostu. 2014 m. gegužės 6 d. pateiktame rašte Saliamono salų valdžios institucijos teigė parašysiančios atitinkamoms vėliavos valstybėms, kad sustiprintų bendradarbiavimą pildant privalomus su perkrovimu susijusius duomenis eksportui į Sąjungą skirtų sužvejotų žuvų kiekio sertifikatuose, tačiau iki šiol su trečiosiomis šalimis nesudaryta jokių konkrečių susitarimų keistis su perkrovimu susijusia informacija ir duomenimis.

| (46) | Kalbant apie bendradarbiavimą su Sąjungos valstybėmis narėmis vykdant Saliamono salų patvirtintų sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų kontrolę, šalis gavo trijų Sąjungos valstybių narių prašymus atlikti patikrinimą. Prašymus ėmėsi vykdyti kompetentingos institucijos ir į juos buvo atsakyta laiku. Tačiau atsakymuose paprastai būdavo tik patvirtinamas sužvejotų žuvų kiekio sertifikato autentiškumas, o išsamesnis paaiškinimas nepateikiamas. Vietoje nerasta jokių dokumentų, patvirtinančių tokius prašymus atlikti patikrinimą. |
| --- | --- |

(46)

Kalbant apie bendradarbiavimą su Sąjungos valstybėmis narėmis vykdant Saliamono salų patvirtintų sužvejotų žuvų kiekio sertifikatų kontrolę, šalis gavo trijų Sąjungos valstybių narių prašymus atlikti patikrinimą. Prašymus ėmėsi vykdyti kompetentingos institucijos ir į juos buvo atsakyta laiku. Tačiau atsakymuose paprastai būdavo tik patvirtinamas sužvejotų žuvų kiekio sertifikato autentiškumas, o išsamesnis paaiškinimas nepateikiamas. Vietoje nerasta jokių dokumentų, patvirtinančių tokius prašymus atlikti patikrinimą.

| (47) | Komisija tyrė, ar Saliamono salos už NNN žvejybą atsakingų veiklos vykdytojų atžvilgiu ėmėsi veiksmingų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonių ir ar taikytos sankcijos yra pakankamai griežtos, kad pažeidėjai negautų naudos iš NNN žvejybos. |
| --- | --- |

(47)

Komisija tyrė, ar Saliamono salos už NNN žvejybą atsakingų veiklos vykdytojų atžvilgiu ėmėsi veiksmingų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonių ir ar taikytos sankcijos yra pakankamai griežtos, kad pažeidėjai negautų naudos iš NNN žvejybos.

| (48) | Vertinant atitiktį ir reikalavimų vykdymo užtikrinimą, Komisijos vizito metu nustatyta, kad Saliamono salos nėra priėmusios konkrečių teisės aktų su NNN žvejybos veikla susijusiam klausimui spręsti. Tokia spraga rodo, kad Saliamono salos neužtikrina, kad vėliavos valstybė vykdys žvejybos laivų kontrolę, kaip reikalaujama UNCLOS 94 straipsnyje. Be to, Saliamono salų veikla, susijusi su atitikties ir reikalavimų vykdymo užtikrinimu, neatitinka IPOA IUU 21 punkte valstybėms pateiktų rekomendacijų užtikrinti, kad NNN žvejybą vykdantiems jų jurisdikcijai priklausantiems laivams taikomos sankcijos būtų pakankamai griežtos siekiant veiksmingai užkirsti kelią NNN žvejybai, nuo jos atgrasyti ir ją panaikinti, taip pat užtikrinti, kad pažeidėjai negautų naudos iš savo neteisėtos veiklos. |
| --- | --- |

(48)

Vertinant atitiktį ir reikalavimų vykdymo užtikrinimą, Komisijos vizito metu nustatyta, kad Saliamono salos nėra priėmusios konkrečių teisės aktų su NNN žvejybos veikla susijusiam klausimui spręsti. Tokia spraga rodo, kad Saliamono salos neužtikrina, kad vėliavos valstybė vykdys žvejybos laivų kontrolę, kaip reikalaujama UNCLOS 94 straipsnyje. Be to, Saliamono salų veikla, susijusi su atitikties ir reikalavimų vykdymo užtikrinimu, neatitinka IPOA IUU 21 punkte valstybėms pateiktų rekomendacijų užtikrinti, kad NNN žvejybą vykdantiems jų jurisdikcijai priklausantiems laivams taikomos sankcijos būtų pakankamai griežtos siekiant veiksmingai užkirsti kelią NNN žvejybai, nuo jos atgrasyti ir ją panaikinti, taip pat užtikrinti, kad pažeidėjai negautų naudos iš savo neteisėtos veiklos.

| (49) | Iš tiesų 2012 m. paskelbtoje audito ataskaitoje (9) Saliamono salų generalinis auditorius pažymėjo, kad galiojantis Žuvininkystės įstatymas pasenęs ir neužtikrina šalies įsipareigojimų pagal tarptautinius, regioninius ir subregioninius susitarimus. Valdžios institucijos, su kuriomis Komisija susitiko per 2014 m. vasario mėn. vizitą, tokiam nustatytam faktui neprieštaravo. Prieš vizitą buvo pateiktas naujas Žuvininkystės įstatymo projektas. Tačiau projekte nustatytų sankcijų griežtumas nepakankamas, kad jomis būtų veiksmingai užtikrintas reikalavimų laikymasis, atgrasyta nuo pažeidimų (kad ir kur jie būtų vykdomi) ir užkirstas kelias pažeidėjams gauti naudos iš savo neteisėtos veiklos, kaip reikalaujama WCPFC konvencijos (10) 25 straipsnio 7 dalyje. Visų pirma sankcijų sistema grindžiama baudų vienetų sistema, kuriai teisinė bazė dar nenustatyta. Saliamono salos pripažino, kad dar nepradėta taikyti sistema yra atgyvenusi, ir paaiškino, kad ji peržiūrima. 2014 m. spalio 6 d. pateiktas atnaujintas Žuvininkystės įstatymo projektas. Tačiau padėtis vis dar išlieka probleminė dėl to, kad nėra aiškiai apibrėžti dideli pažeidimai, baudos taškai, pasikartojantys pažeidimai ir baudų dydis, ir dėl to, kad neaiškios jų teisinės pasekmės. |
| --- | --- |

(49)

Iš tiesų 2012 m. paskelbtoje audito ataskaitoje (9) Saliamono salų generalinis auditorius pažymėjo, kad galiojantis Žuvininkystės įstatymas pasenęs ir neužtikrina šalies įsipareigojimų pagal tarptautinius, regioninius ir subregioninius susitarimus. Valdžios institucijos, su kuriomis Komisija susitiko per 2014 m. vasario mėn. vizitą, tokiam nustatytam faktui neprieštaravo. Prieš vizitą buvo pateiktas naujas Žuvininkystės įstatymo projektas. Tačiau projekte nustatytų sankcijų griežtumas nepakankamas, kad jomis būtų veiksmingai užtikrintas reikalavimų laikymasis, atgrasyta nuo pažeidimų (kad ir kur jie būtų vykdomi) ir užkirstas kelias pažeidėjams gauti naudos iš savo neteisėtos veiklos, kaip reikalaujama WCPFC konvencijos (10) 25 straipsnio 7 dalyje. Visų pirma sankcijų sistema grindžiama baudų vienetų sistema, kuriai teisinė bazė dar nenustatyta. Saliamono salos pripažino, kad dar nepradėta taikyti sistema yra atgyvenusi, ir paaiškino, kad ji peržiūrima. 2014 m. spalio 6 d. pateiktas atnaujintas Žuvininkystės įstatymo projektas. Tačiau padėtis vis dar išlieka probleminė dėl to, kad nėra aiškiai apibrėžti dideli pažeidimai, baudos taškai, pasikartojantys pažeidimai ir baudų dydis, ir dėl to, kad neaiškios jų teisinės pasekmės.

| (50) | Atsižvelgiant į Saliamono salų turimą pajėgumą, pažymėtina, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (11) Saliamono salos yra laikomos žemos žmogaus socialinės raidos šalimi (143-ioji vieta iš 186 šalių 2013 m.). Ši informacija patvirtinta ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006 (12) II priede, kuriame Saliamono salos priskiriamos mažiausiai išsivysčiusių šalių kategorijai. 2013 m. sausio 1 d. pateiktame Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto (DAC) 2012 m. oficialios paramos vystymuisi (OPV) gavėjų sąraše (13) Saliamono salos laikomos mažiausiai išsivysčiusia šalimi. Dėl to kompetentingų institucijų finansinių pajėgumų ir administracinių gebėjimų apribojimai gali būti laikomi vienu iš veiksnių, mažinančių Saliamono salų galimybes vykdyti savo bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo pareigas. Vis dėlto primenama, kad bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo trūkumai sietini ne su Saliamono salų turimais pajėgumais vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus, bet su tuo, kad nėra tinkamos teisinės sistemos, kuria remiantis būtų galima imtis tinkamų tolesnių veiksmų. Atsižvelgdama į tai Komisija pažymi, kad, remiantis 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito metu surinkta informacija, galima teigti, kad Saliamono saloms trūksta ne finansinių išteklių, o būtinų teisinių ir administracinių sąlygų užtikrinti veiksmingą ir efektyvų joms skirtų vėliavos, pakrantės, uosto ir rinkos valstybės pareigų vykdymą. |
| --- | --- |

(50)

Atsižvelgiant į Saliamono salų turimą pajėgumą, pažymėtina, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (11) Saliamono salos yra laikomos žemos žmogaus socialinės raidos šalimi (143-ioji vieta iš 186 šalių 2013 m.). Ši informacija patvirtinta ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006 (12) II priede, kuriame Saliamono salos priskiriamos mažiausiai išsivysčiusių šalių kategorijai. 2013 m. sausio 1 d. pateiktame Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto (DAC) 2012 m. oficialios paramos vystymuisi (OPV) gavėjų sąraše (13) Saliamono salos laikomos mažiausiai išsivysčiusia šalimi. Dėl to kompetentingų institucijų finansinių pajėgumų ir administracinių gebėjimų apribojimai gali būti laikomi vienu iš veiksnių, mažinančių Saliamono salų galimybes vykdyti savo bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo pareigas. Vis dėlto primenama, kad bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo trūkumai sietini ne su Saliamono salų turimais pajėgumais vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus, bet su tuo, kad nėra tinkamos teisinės sistemos, kuria remiantis būtų galima imtis tinkamų tolesnių veiksmų. Atsižvelgdama į tai Komisija pažymi, kad, remiantis 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito metu surinkta informacija, galima teigti, kad Saliamono saloms trūksta ne finansinių išteklių, o būtinų teisinių ir administracinių sąlygų užtikrinti veiksmingą ir efektyvų joms skirtų vėliavos, pakrantės, uosto ir rinkos valstybės pareigų vykdymą.

| (51) | Be to, remiantis IPOA IUU 85 ir 86 punktuose pateiktomis rekomendacijomis dėl specialių besivystančių šalių reikalavimų, pažymėtina, kad Sąjunga padėjo Saliamono saloms taikyti NNN žvejybos reglamentą pagal specialią techninės pagalbos programą, kurią finansavo Komisija (14). |
| --- | --- |

(51)

Be to, remiantis IPOA IUU 85 ir 86 punktuose pateiktomis rekomendacijomis dėl specialių besivystančių šalių reikalavimų, pažymėtina, kad Sąjunga padėjo Saliamono saloms taikyti NNN žvejybos reglamentą pagal specialią techninės pagalbos programą, kurią finansavo Komisija (14).

| (52) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais Saliamono salų pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 5 dalis galima būtų teigti, kad Saliamono salos nevykdė pagal tarptautinę teisę joms skirtų pakrantės ir rinkos valstybės pareigų, susijusių su bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimu. |
| --- | --- |

(52)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais Saliamono salų pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 5 dalis galima būtų teigti, kad Saliamono salos nevykdė pagal tarptautinę teisę joms skirtų pakrantės ir rinkos valstybės pareigų, susijusių su bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimu.

3.3.   Tarptautinių taisyklių nesilaikymas (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 6 dalis)

| (53) | Saliamono salos yra ratifikavusios UNCLOS ir UNFSA. Saliamono salos yra WCPFC susitariančioji šalis. Saliamono salos yra FFA konvencijos ir Nauru susitarimo dėl bendradarbiavimo valdant bendros svarbos išteklių žvejybą šalis. |
| --- | --- |

(53)

Saliamono salos yra ratifikavusios UNCLOS ir UNFSA. Saliamono salos yra WCPFC susitariančioji šalis. Saliamono salos yra FFA konvencijos ir Nauru susitarimo dėl bendradarbiavimo valdant bendros svarbos išteklių žvejybą šalis.

| (54) | Komisija išnagrinėjo visą informaciją, laikomą susijusia su Saliamono salų, kaip susitariančiosios WCPFC šalies, statusu. |
| --- | --- |

(54)

Komisija išnagrinėjo visą informaciją, laikomą susijusia su Saliamono salų, kaip susitariančiosios WCPFC šalies, statusu.

| (55) | Be to, Komisija išnagrinėjo ir visą informaciją, laikomą susijusia su Saliamono salų susitarimu taikyti WCPFC priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones. |
| --- | --- |

(55)

Be to, Komisija išnagrinėjo ir visą informaciją, laikomą susijusia su Saliamono salų susitarimu taikyti WCPFC priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones.

| (56) | Remiantis Saliamono salų pateikta informacija apie tunų žvejybos veiklos padėtį jų vandenyse, Saliamono salų IEZ sužvejojamas tunų išteklių žuvų kiekis 2012 m. sudarė 3,5 % vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne sužvejojamų tunų kiekio (15). Tai yra 50 % mažiau, palyginti su 2010 m. ir 2011 m. |
| --- | --- |

(56)

Remiantis Saliamono salų pateikta informacija apie tunų žvejybos veiklos padėtį jų vandenyse, Saliamono salų IEZ sužvejojamas tunų išteklių žuvų kiekis 2012 m. sudarė 3,5 % vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne sužvejojamų tunų kiekio (15). Tai yra 50 % mažiau, palyginti su 2010 m. ir 2011 m.

| (57) | Remiantis 56 konstatuojamojoje dalyje pateiktais skaičiais, matyti, kad Saliamono salos valdo didelę dalį pasaulio tunų išteklių ir todėl jai, kaip pakrantės valstybei, tenka atsakomybė užtikrinti atsakingą, ilgalaikį ir tausų šių išteklių valdymą. UNCLOS 61–64 straipsniais ir UNFSA 7 ir 8 straipsniais nustatyta, kaip pakrantės valstybė turi naudoti gyvuosius jūros išteklius, t. y.: ji turėtų siekti tikslo optimaliai naudoti savo IEZ gyvuosius išteklius, užtikrinti, kad jos IEZ žvejojantys kitų valstybių subjektai laikytųsi išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatų, taip pat bendradarbiauti su tuos išteklius žvejojančiomis valstybėmis ir juos valdančiomis regioninėmis organizacijomis. |
| --- | --- |

(57)

Remiantis 56 konstatuojamojoje dalyje pateiktais skaičiais, matyti, kad Saliamono salos valdo didelę dalį pasaulio tunų išteklių ir todėl jai, kaip pakrantės valstybei, tenka atsakomybė užtikrinti atsakingą, ilgalaikį ir tausų šių išteklių valdymą. UNCLOS 61–64 straipsniais ir UNFSA 7 ir 8 straipsniais nustatyta, kaip pakrantės valstybė turi naudoti gyvuosius jūros išteklius, t. y.: ji turėtų siekti tikslo optimaliai naudoti savo IEZ gyvuosius išteklius, užtikrinti, kad jos IEZ žvejojantys kitų valstybių subjektai laikytųsi išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatų, taip pat bendradarbiauti su tuos išteklius žvejojančiomis valstybėmis ir juos valdančiomis regioninėmis organizacijomis.

| (58) | Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad Saliamono salų teisinė sistema neatitinka tų įpareigojimų ir rekomendacijų, nes jos nuostatomis nėra užtikrinamas veiksmingas ir efektyvus laivų, vykdančių veiklą Saliamono salų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, valdymas. Be to, teisinėje sistemoje trūksta aiškių ir skaidrių nuostatų dėl išsaugojimo ir valdymo priemonių, taikomų Saliamono salų jurisdikcijai priklausančiuose visų tipų vandenyse, o jei tokių nuostatų esama, nėra aiškių ir skaidrių jų įgyvendinimo užtikrinimo procedūrų. Tie aspektai išsamiau analizuojami 59–75 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(58)

Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad Saliamono salų teisinė sistema neatitinka tų įpareigojimų ir rekomendacijų, nes jos nuostatomis nėra užtikrinamas veiksmingas ir efektyvus laivų, vykdančių veiklą Saliamono salų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, valdymas. Be to, teisinėje sistemoje trūksta aiškių ir skaidrių nuostatų dėl išsaugojimo ir valdymo priemonių, taikomų Saliamono salų jurisdikcijai priklausančiuose visų tipų vandenyse, o jei tokių nuostatų esama, nėra aiškių ir skaidrių jų įgyvendinimo užtikrinimo procedūrų. Tie aspektai išsamiau analizuojami 59–75 konstatuojamosiose dalyse.

| (59) | Aiškių įrodymų, kad Saliamono salų teisinė sistema nėra tinkama, galima rasti panagrinėjus, kokiu būdu salose valdomi tunų ištekliai. Saliamono salos paaiškino, kad dabartinis Saliamono salų Nacionalinis tunų žvejybos valdymo ir vystymo planas buvo įgyvendintas tik iš dalies ir todėl turi būti pakeistas nauju planu. |
| --- | --- |

(59)

Aiškių įrodymų, kad Saliamono salų teisinė sistema nėra tinkama, galima rasti panagrinėjus, kokiu būdu salose valdomi tunų ištekliai. Saliamono salos paaiškino, kad dabartinis Saliamono salų Nacionalinis tunų žvejybos valdymo ir vystymo planas buvo įgyvendintas tik iš dalies ir todėl turi būti pakeistas nauju planu.

| (60) | 2013 m. lapkričio mėn. Komisijai pateiktame naujo Tunų žvejybos valdymo plano projekte numatomas teisinis tunų išteklių valdymo pagrindas ir jis taikomas visiems Saliamono salų vandenims trijų jūrmylių ir didesniu atstumu nuo kranto, įskaitant salyno vandenis. Vis dėlto tai tėra bendrų principų dokumentas. 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito metu Saliamono salos sutiko peržiūrėti projektą siekiant, kad jis atspindėtų jų žvejybos operacijų, veiklos ir pramonės realijas. Saliamono salos teigė, kad į naująjį planą bus įtrauktos subregioninės išsaugojimo ir valdymo priemonės, licencijavimo tvarka ir sąlygos, BLSK ribos, zoninis salyno vandenų ir IEZ valdymas, atskaitos taškai ir sužvejojimo kontrolės taisyklės. |
| --- | --- |

(60)

2013 m. lapkričio mėn. Komisijai pateiktame naujo Tunų žvejybos valdymo plano projekte numatomas teisinis tunų išteklių valdymo pagrindas ir jis taikomas visiems Saliamono salų vandenims trijų jūrmylių ir didesniu atstumu nuo kranto, įskaitant salyno vandenis. Vis dėlto tai tėra bendrų principų dokumentas. 2014 m. vasario mėn. Komisijos vizito metu Saliamono salos sutiko peržiūrėti projektą siekiant, kad jis atspindėtų jų žvejybos operacijų, veiklos ir pramonės realijas. Saliamono salos teigė, kad į naująjį planą bus įtrauktos subregioninės išsaugojimo ir valdymo priemonės, licencijavimo tvarka ir sąlygos, BLSK ribos, zoninis salyno vandenų ir IEZ valdymas, atskaitos taškai ir sužvejojimo kontrolės taisyklės.

| (61) | Bet kuriuo atveju dabartinis planas yra pasenęs ir neatitinka UNCLOS 61 straipsnio 2–5 dalyse, 62 straipsnio 1 dalyje ir 64 straipsnyje nustatytų įpareigojimų dėl optimalaus išteklių naudojimo įgyvendinant tinkamas išsaugojimo ir valdymo priemones. |
| --- | --- |

(61)

Bet kuriuo atveju dabartinis planas yra pasenęs ir neatitinka UNCLOS 61 straipsnio 2–5 dalyse, 62 straipsnio 1 dalyje ir 64 straipsnyje nustatytų įpareigojimų dėl optimalaus išteklių naudojimo įgyvendinant tinkamas išsaugojimo ir valdymo priemones.

| (62) | Kitas aspektas, dėl kurio reguliavimo sistema nepakankamai veiksminga, yra stoka aiškių išsaugojimo ir valdymo priemonių, kurias Saliamono salos turėtų priimti remdamosi patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis ir vykdydamos UNCLOS, UNFSA ir WCPFC konvencijoje nustatytus įpareigojimus ir kurios turėtų būti taikomos visuose jų nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, įskaitant salyno vandenis. Iš tiesų 2014 m. vasario mėn. buvo nustatyta, kad išsaugojimo ir valdymo priemonėms trūksta skaidrumo bei aiškumo (kaip nurodyta 63–68 konstatuojamosiose dalyse) ir jos nei suderintos su patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, nei grindžiamos jomis (kaip nurodyta 69–75 konstatuojamosiose dalyse). |
| --- | --- |

(62)

Kitas aspektas, dėl kurio reguliavimo sistema nepakankamai veiksminga, yra stoka aiškių išsaugojimo ir valdymo priemonių, kurias Saliamono salos turėtų priimti remdamosi patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis ir vykdydamos UNCLOS, UNFSA ir WCPFC konvencijoje nustatytus įpareigojimus ir kurios turėtų būti taikomos visuose jų nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, įskaitant salyno vandenis. Iš tiesų 2014 m. vasario mėn. buvo nustatyta, kad išsaugojimo ir valdymo priemonėms trūksta skaidrumo bei aiškumo (kaip nurodyta 63–68 konstatuojamosiose dalyse) ir jos nei suderintos su patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, nei grindžiamos jomis (kaip nurodyta 69–75 konstatuojamosiose dalyse).

| (63) | Saliamono salų jurisdikcijai priklausančiais vandenimis laikomi teritorinė jūra, salyno vandenys ir IEZ. Pagal WCPFC konvencijos 3 straipsnį WCPFC kompetencijai priklausantis rajonas iš principo apima visus Ramiojo vandenyno vandenis, įskaitant priklausančius Saliamono salų jurisdikcijai. |
| --- | --- |

(63)

Saliamono salų jurisdikcijai priklausančiais vandenimis laikomi teritorinė jūra, salyno vandenys ir IEZ. Pagal WCPFC konvencijos 3 straipsnį WCPFC kompetencijai priklausantis rajonas iš principo apima visus Ramiojo vandenyno vandenis, įskaitant priklausančius Saliamono salų jurisdikcijai.

| (64) | Tačiau Saliamono salos informavo Komisiją, kad, jų nuomone, jų nacionalinei jurisdikcijai priklausantys vandenys (teritorinė jūra, salyno vandenys ir IEZ) nepriklauso WCPFC konvencijos rajonui, nors WCPFC savo susitariančiosioms šalims pavedė savo išsaugojimo ir valdymo priemonių įgyvendinimo užduotis. Be to, pagal Nauru susitarimą žvejybos pastangos ribojamos skiriant laivo žvejybos dienas pagal Laivo žvejybos dienų schemą, taikomą visose susitarimo šalių IEZ, tačiau Saliamono salų teritoriniuose ir salyno vandenyse ši ribojamoji priemonė netaikoma. |
| --- | --- |

(64)

Tačiau Saliamono salos informavo Komisiją, kad, jų nuomone, jų nacionalinei jurisdikcijai priklausantys vandenys (teritorinė jūra, salyno vandenys ir IEZ) nepriklauso WCPFC konvencijos rajonui, nors WCPFC savo susitariančiosioms šalims pavedė savo išsaugojimo ir valdymo priemonių įgyvendinimo užduotis. Be to, pagal Nauru susitarimą žvejybos pastangos ribojamos skiriant laivo žvejybos dienas pagal Laivo žvejybos dienų schemą, taikomą visose susitarimo šalių IEZ, tačiau Saliamono salų teritoriniuose ir salyno vandenyse ši ribojamoji priemonė netaikoma.

| (65) | Pagal UNCLOS 61–64 straipsnius, UNFSA 5, 7, 8, 9 ir 10 straipsnius ir WCPFC konvencijos bendrą tikslą bei atitinkamas taisykles (visų pirma 2, 5, 7 ir 8 straipsnius) pakrantės valstybei tenka aiškus įpareigojimas priimti priemones, suderinamas su priemonėmis, kurios taikomos regione ir atviroje jūroje siekiant užtikrinti vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių ilgalaikį tvarumą ir įgyvendinti optimalaus jų naudojimo tikslą. FAO kodekse, ypač jo 7.1, 7.2, 7.3 ir 8.1 skirsniuose taip pat siūloma tų įpareigojimų įgyvendinimo geroji patirtis. |
| --- | --- |

(65)

Pagal UNCLOS 61–64 straipsnius, UNFSA 5, 7, 8, 9 ir 10 straipsnius ir WCPFC konvencijos bendrą tikslą bei atitinkamas taisykles (visų pirma 2, 5, 7 ir 8 straipsnius) pakrantės valstybei tenka aiškus įpareigojimas priimti priemones, suderinamas su priemonėmis, kurios taikomos regione ir atviroje jūroje siekiant užtikrinti vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių ilgalaikį tvarumą ir įgyvendinti optimalaus jų naudojimo tikslą. FAO kodekse, ypač jo 7.1, 7.2, 7.3 ir 8.1 skirsniuose taip pat siūloma tų įpareigojimų įgyvendinimo geroji patirtis.

| (66) | Žvejybos licencijoje nustatytos konkrečios sąlygos, taikomos Saliamono salų vandenyse veiklą vykdantiems žvejybos laivams, būtent žvejybos laikotarpis, leidžiamos žvejoti žuvų rūšys, žvejybos zonos ir kitos sąlygos. Su Saliamono salų vėliava plaukiojantys laivai gali naudotis salyno vandenimis, o su frachtuotojo vėliava plaukiojantis laivynas ir pagal dvišalius ir (arba) daugiašalius susitarimus plaukiojantis laivynas Saliamono salų išskirtinėje ekonominėje zonoje gaubiamaisiais tinklais gali žvejoti taip, kaip nustatyta ir apribota Laivo žvejybos dienų schema regiono lygmeniu. Ūdomis žvejojantiems laivams ar salyno vandenyse žvejojantiems laivams išsaugojimo ir valdymo priemonės nustatomos žvejybos licencijoje. Kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams išsaugojimo ir valdymo priemonės nustatomos žvejybos licencijoje. |
| --- | --- |

(66)

Žvejybos licencijoje nustatytos konkrečios sąlygos, taikomos Saliamono salų vandenyse veiklą vykdantiems žvejybos laivams, būtent žvejybos laikotarpis, leidžiamos žvejoti žuvų rūšys, žvejybos zonos ir kitos sąlygos. Su Saliamono salų vėliava plaukiojantys laivai gali naudotis salyno vandenimis, o su frachtuotojo vėliava plaukiojantis laivynas ir pagal dvišalius ir (arba) daugiašalius susitarimus plaukiojantis laivynas Saliamono salų išskirtinėje ekonominėje zonoje gaubiamaisiais tinklais gali žvejoti taip, kaip nustatyta ir apribota Laivo žvejybos dienų schema regiono lygmeniu. Ūdomis žvejojantiems laivams ar salyno vandenyse žvejojantiems laivams išsaugojimo ir valdymo priemonės nustatomos žvejybos licencijoje. Kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams išsaugojimo ir valdymo priemonės nustatomos žvejybos licencijoje.

| (67) | Aiškumo ir skaidrumo stoka taikant išsaugojimo ir valdymo taisykles ir faktiškai įgyvendinant žvejybos pastangas pagal Laivo žvejybos dienų schemą, taip pat daugybė galiojančių susitarimų, pagal kuriuos galima vykdyti žvejybą (kaip aprašyta 66 konstatuojamojoje dalyje) riboja ir silpnina galimybes veiksmingai įgyvendinti efektyvias Saliamono salų žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. |
| --- | --- |

(67)

Aiškumo ir skaidrumo stoka taikant išsaugojimo ir valdymo taisykles ir faktiškai įgyvendinant žvejybos pastangas pagal Laivo žvejybos dienų schemą, taip pat daugybė galiojančių susitarimų, pagal kuriuos galima vykdyti žvejybą (kaip aprašyta 66 konstatuojamojoje dalyje) riboja ir silpnina galimybes veiksmingai įgyvendinti efektyvias Saliamono salų žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones.

| (68) | Taigi galima daryti išvadą, kad Saliamono salyno vandenyse nėra taikoma jokių aiškių, skaidrių ir nuoseklių išsaugojimo ir valdymo taisyklių, o tai prieštarauja 65 konstatuojamojoje dalyje nurodytiems įpareigojimams. |
| --- | --- |

(68)

Taigi galima daryti išvadą, kad Saliamono salyno vandenyse nėra taikoma jokių aiškių, skaidrių ir nuoseklių išsaugojimo ir valdymo taisyklių, o tai prieštarauja 65 konstatuojamojoje dalyje nurodytiems įpareigojimams.

| (69) | Pagal UNCLOS 61 straipsnį, UNFSA 5 ir 6 straipsnius ir WCPFC konvencijos 5 ir 6 straipsnius pakrantės valstybės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu, privalo nustatyti jų IEZ sužvejojamus gyvųjų išteklių kiekius; jos taip pat turi tinkamomis išsaugojimo ir valdymo priemonėmis užtikrinti, kad jų IEZ ir kituose jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse gyviesiems ištekliams negrėstų pereikvojimas. FAO kodekse, ypač jo 7.3, 7.4 ir 7.5 skirsniuose siūloma šių įpareigojimų vykdymo geroji patirtis. |
| --- | --- |

(69)

Pagal UNCLOS 61 straipsnį, UNFSA 5 ir 6 straipsnius ir WCPFC konvencijos 5 ir 6 straipsnius pakrantės valstybės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu, privalo nustatyti jų IEZ sužvejojamus gyvųjų išteklių kiekius; jos taip pat turi tinkamomis išsaugojimo ir valdymo priemonėmis užtikrinti, kad jų IEZ ir kituose jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse gyviesiems ištekliams negrėstų pereikvojimas. FAO kodekse, ypač jo 7.3, 7.4 ir 7.5 skirsniuose siūloma šių įpareigojimų vykdymo geroji patirtis.

| (70) | Kadangi, Saliamono salų manymu, WCPFC taisyklės netaikomos jų jurisdikcijai priklausantiems vandenims, nėra visiškai aišku, kokie duomenys renkami ir teikiami WCPFC; gali būti, kad tie duomenys neapima visų Saliamono salų žvejybos vandenų. WCPFC mokslinio komiteto ataskaitose nuolat pabrėžiama duomenų spragų problema. Pavyzdžiui, 2011 m. 7-osios sesijos ataskaitos 89 punkte WCPFC mokslinis komitetas nurodė, kad įvairių laivynų gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai laivo žurnaluose nevienodai pateikia dryžųjų, gelsvauodegių ir didžiaakių tunų duomenis, ir, atsižvelgdamas į tikslių duomenų apie gaubiamaisiais tinklais sužvejotų žuvų kiekį pagal rūšis svarbą, rekomendavo, kad apie šią problemą būtų pranešta Techninių aspektų ir atitikties užtikrinimo komitetui (16). 37 punkte komitetas pabrėžė, kad esama abejonių dėl gaubiamaisiais tinklais sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekių, ir paragino susitariančiąsias šalis gaubiamaisiais tinklais sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekių duomenis nustatyti tiksliau. 8-ojoje sesijoje WCPFC mokslinis komitetas vėl iškėlė bendro sužvejotų žuvų kiekio ir žuvų kiekių pagal rūšis duomenų spragų ir nenuoseklumo problemą (17), išsakė nuomonę apie pareigą teikti ataskaitas pagal frachtavimo susitarimus ir pateikė padėties pagerinimo rekomendacijų (18). Jis taip pat pažymėjo, kad kai kurios susitariančiosios šalys, iš kurių kelios vykdo veiklą Saliamono salų nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, duomenų neteikė arba teikė neišsamius duomenis. |
| --- | --- |

(70)

Kadangi, Saliamono salų manymu, WCPFC taisyklės netaikomos jų jurisdikcijai priklausantiems vandenims, nėra visiškai aišku, kokie duomenys renkami ir teikiami WCPFC; gali būti, kad tie duomenys neapima visų Saliamono salų žvejybos vandenų. WCPFC mokslinio komiteto ataskaitose nuolat pabrėžiama duomenų spragų problema. Pavyzdžiui, 2011 m. 7-osios sesijos ataskaitos 89 punkte WCPFC mokslinis komitetas nurodė, kad įvairių laivynų gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai laivo žurnaluose nevienodai pateikia dryžųjų, gelsvauodegių ir didžiaakių tunų duomenis, ir, atsižvelgdamas į tikslių duomenų apie gaubiamaisiais tinklais sužvejotų žuvų kiekį pagal rūšis svarbą, rekomendavo, kad apie šią problemą būtų pranešta Techninių aspektų ir atitikties užtikrinimo komitetui (16). 37 punkte komitetas pabrėžė, kad esama abejonių dėl gaubiamaisiais tinklais sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekių, ir paragino susitariančiąsias šalis gaubiamaisiais tinklais sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekių duomenis nustatyti tiksliau. 8-ojoje sesijoje WCPFC mokslinis komitetas vėl iškėlė bendro sužvejotų žuvų kiekio ir žuvų kiekių pagal rūšis duomenų spragų ir nenuoseklumo problemą (17), išsakė nuomonę apie pareigą teikti ataskaitas pagal frachtavimo susitarimus ir pateikė padėties pagerinimo rekomendacijų (18). Jis taip pat pažymėjo, kad kai kurios susitariančiosios šalys, iš kurių kelios vykdo veiklą Saliamono salų nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, duomenų neteikė arba teikė neišsamius duomenis.

| (71) | Ataskaitose taip pat teigiama, kad dar neįvykdytas WCPFC reikalavimas užtikrinti 100 % stebėjimą, ir Saliamono salų metinės ataskaitos, pateiktos moksliniam komitetui 2012 m. (19), duomenimis, Saliamono salos vis dar jo neįvykdė. |
| --- | --- |

(71)

Ataskaitose taip pat teigiama, kad dar neįvykdytas WCPFC reikalavimas užtikrinti 100 % stebėjimą, ir Saliamono salų metinės ataskaitos, pateiktos moksliniam komitetui 2012 m. (19), duomenimis, Saliamono salos vis dar jo neįvykdė.

| (72) | WCPFC mokslinis komitetas 7-ajame susitikime pažymėjo, kad tęsiant pastarojo meto dryžųjų tunų žvejybos praktiką sužvejojamų žuvų kiekis greičiausiai mažės ir sužvejotų žuvų kiekį reikėtų mažinti, nes ištekliai jau siekia didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygį. Todėl žvejybos pastangų didinimą reikėtų stebėti (20). |
| --- | --- |

(72)

WCPFC mokslinis komitetas 7-ajame susitikime pažymėjo, kad tęsiant pastarojo meto dryžųjų tunų žvejybos praktiką sužvejojamų žuvų kiekis greičiausiai mažės ir sužvejotų žuvų kiekį reikėtų mažinti, nes ištekliai jau siekia didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygį. Todėl žvejybos pastangų didinimą reikėtų stebėti (20).

| (73) | Saliamono salos savo salyno vandenyse netaiko jokių WCPFC išsaugojimo ir valdymo priemonių ir turi tik labai nedaug kitų panašių priemonių. Atsižvelgiant į tai, kad tunų ištekliai viršija vienos valstybės ribas ir yra toli migruojantys, ir į šių išteklių bei jų žvejybos svarbą Saliamono salų salyno vandenyse, kurie yra svarbus tunų rūšių žuvų neršimo geografinis rajonas, dėl dabartinės padėties visos pastangos išsaugoti tunų išteklius Ramiojo vandenyno regione gali būti bevaisės. Taigi Saliamono salos jokiuose savo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse neužtikrina išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymo taip, kad atitiktų WCPFC reikalavimus, ir įvykdytų pakrantės valstybės įpareigojimą užtikrinti, kad jos jurisdikcijai priklausantiems ištekliams negrėstų pereikvojimas. |
| --- | --- |

(73)

Saliamono salos savo salyno vandenyse netaiko jokių WCPFC išsaugojimo ir valdymo priemonių ir turi tik labai nedaug kitų panašių priemonių. Atsižvelgiant į tai, kad tunų ištekliai viršija vienos valstybės ribas ir yra toli migruojantys, ir į šių išteklių bei jų žvejybos svarbą Saliamono salų salyno vandenyse, kurie yra svarbus tunų rūšių žuvų neršimo geografinis rajonas, dėl dabartinės padėties visos pastangos išsaugoti tunų išteklius Ramiojo vandenyno regione gali būti bevaisės. Taigi Saliamono salos jokiuose savo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse neužtikrina išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymo taip, kad atitiktų WCPFC reikalavimus, ir įvykdytų pakrantės valstybės įpareigojimą užtikrinti, kad jos jurisdikcijai priklausantiems ištekliams negrėstų pereikvojimas.

| (74) | Komisija taip pat įvertino visus Saliamono salų veiksmus ir aplaidumo atvejus, kurie galėjo sumažinti galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų arba tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą. |
| --- | --- |

(74)

Komisija taip pat įvertino visus Saliamono salų veiksmus ir aplaidumo atvejus, kurie galėjo sumažinti galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų arba tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą.

| (75) | Šiuo požiūriu nei galiojančiame Tunų valdymo plane, nei Saliamono salų Tunų žvejybos valdymo ir vystymo plano projekte nėra nustatyta aiškių tikslų, kuriais būtų siekiama riboti licencijų skaičių ir bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį. Todėl Komisija mano, kad išsaugojimo ir valdymo priemonių stoka trukdo Saliamono saloms laikytis jų tarptautinių įsipareigojimų. Kadangi tunų ištekliai viršija vienos valstybės ribas ir yra toli migruojantys, norint, kad jų išsaugojimo ir valdymo priemonės būtų veiksmingos ir tvarios, jos turi būti nuosekliai ir suderintai taikomos visame jų migracijos rajone – toks tikslas iškeltas ir WCPFC konvencijoje. |
| --- | --- |

(75)

Šiuo požiūriu nei galiojančiame Tunų valdymo plane, nei Saliamono salų Tunų žvejybos valdymo ir vystymo plano projekte nėra nustatyta aiškių tikslų, kuriais būtų siekiama riboti licencijų skaičių ir bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį. Todėl Komisija mano, kad išsaugojimo ir valdymo priemonių stoka trukdo Saliamono saloms laikytis jų tarptautinių įsipareigojimų. Kadangi tunų ištekliai viršija vienos valstybės ribas ir yra toli migruojantys, norint, kad jų išsaugojimo ir valdymo priemonės būtų veiksmingos ir tvarios, jos turi būti nuosekliai ir suderintai taikomos visame jų migracijos rajone – toks tikslas iškeltas ir WCPFC konvencijoje.

| (76) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir visais Saliamono salų pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalis galima būtų teigti, kad Saliamono salos nevykdė pagal tarptautinę teisę joms skirtų pareigų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis, teisės aktais ir išsaugojimo bei valdymo priemonėmis. |
| --- | --- |

(76)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir visais Saliamono salų pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalis galima būtų teigti, kad Saliamono salos nevykdė pagal tarptautinę teisę joms skirtų pareigų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis, teisės aktais ir išsaugojimo bei valdymo priemonėmis.

3.4.   Specifiniai besivystančioms šalims būdingi sunkumai

| (77) | Atsižvelgdama į tai, kad Saliamono salos kaip mažiausiai išsivysčiusi šalis yra laikoma žemos žmogaus socialinės raidos šalimi (kaip pažymėta 50 konstatuojamojoje dalyje), Komisija svarstė, ar surinktą informaciją galima būtų susieti su Saliamono salų, kaip besivystančios šalies, ypatingais apribojimais. |
| --- | --- |

(77)

Atsižvelgdama į tai, kad Saliamono salos kaip mažiausiai išsivysčiusi šalis yra laikoma žemos žmogaus socialinės raidos šalimi (kaip pažymėta 50 konstatuojamojoje dalyje), Komisija svarstė, ar surinktą informaciją galima būtų susieti su Saliamono salų, kaip besivystančios šalies, ypatingais apribojimais.

| (78) | Pažymėtina, kad Saliamono salų, kaip vėliavos valstybės, pranešimą pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnį Komisija gavo 2010 m. sausio 1 d. Saliamono salos patvirtino, kaip nurodyta NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalyje, kad jos taiko nacionalines priemones siekdamos užtikrinti įstatymų ir kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimą, kontrolę ir vykdymą. |
| --- | --- |

(78)

Pažymėtina, kad Saliamono salų, kaip vėliavos valstybės, pranešimą pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnį Komisija gavo 2010 m. sausio 1 d. Saliamono salos patvirtino, kaip nurodyta NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalyje, kad jos taiko nacionalines priemones siekdamos užtikrinti įstatymų ir kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimą, kontrolę ir vykdymą.

| (79) | Nors, bendrai vertinant, galima būtų išskirti ypatingus su kontrole ir stebėsena susijusius pajėgumų apribojimus, dėl Saliamono salų išsivystymo lygio nustatytais ypatingais apribojimais negalima pateisinti to, kad nėra konkrečių nacionalinės teisinės sistemos nuostatų, susijusių su tarptautinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Be to, tais apribojimais negalima pateisinti Saliamono salų nesugebėjimo nustatyti sankcijų sistemos, taikomos pažeidus tarptautines valdymo ir išsaugojimo priemones. |
| --- | --- |

(79)

Nors, bendrai vertinant, galima būtų išskirti ypatingus su kontrole ir stebėsena susijusius pajėgumų apribojimus, dėl Saliamono salų išsivystymo lygio nustatytais ypatingais apribojimais negalima pateisinti to, kad nėra konkrečių nacionalinės teisinės sistemos nuostatų, susijusių su tarptautinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Be to, tais apribojimais negalima pateisinti Saliamono salų nesugebėjimo nustatyti sankcijų sistemos, taikomos pažeidus tarptautines valdymo ir išsaugojimo priemones.

| (80) | Taip pat pastebėta, kad Sąjunga jau finansavo konkrečius techninės pagalbos veiksmus Saliamono salose kovojant su NNN žvejyba (21) ir šiuo metu šaliai toliau teikia techninę pagalbą pagal specialią gebėjimų stiprinimo programą. |
| --- | --- |

(80)

Taip pat pastebėta, kad Sąjunga jau finansavo konkrečius techninės pagalbos veiksmus Saliamono salose kovojant su NNN žvejyba (21) ir šiuo metu šaliai toliau teikia techninę pagalbą pagal specialią gebėjimų stiprinimo programą.

| (81) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis, taip pat Saliamono salų pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 7 dalį galima būtų teigti, kad Saliamono salų žuvininkystės valdymo plėtros būklei gali kenkti jų išsivystymo lygis. Tačiau, atsižvelgiant į Saliamono salose nustatytų trūkumų pobūdį, Sąjungos suteiktą pagalbą ir veiksmus, kurių imtasi padėčiai ištaisyti, tos šalies išsivystymo lygiu negalima visiškai pateisinti jos, kaip vėliavos ar pakrantės valstybės, veiklos, susijusios su žvejyba ir nepakankamomis priemonėmis, skirtomis užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, bendrų rezultatų. |
| --- | --- |

(81)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis, taip pat Saliamono salų pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 7 dalį galima būtų teigti, kad Saliamono salų žuvininkystės valdymo plėtros būklei gali kenkti jų išsivystymo lygis. Tačiau, atsižvelgiant į Saliamono salose nustatytų trūkumų pobūdį, Sąjungos suteiktą pagalbą ir veiksmus, kurių imtasi padėčiai ištaisyti, tos šalies išsivystymo lygiu negalima visiškai pateisinti jos, kaip vėliavos ar pakrantės valstybės, veiklos, susijusios su žvejyba ir nepakankamomis priemonėmis, skirtomis užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, bendrų rezultatų.

4.   IŠVADA DĖL GALIMO PRIPAŽINIMO NEBENDRADARBIAUJANČA TREČIĄJA ŠALIMI

| (82) | Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, kad Saliamono salos nevykdo pagal tarptautinę teisę joms skirtų vėliavos, uosto, pakrantės ir rinkos valstybės pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, vadovaujantis NNN žvejybos reglamento 32 straipsniu, šiai šaliai turėtų būti pranešta apie tai, kad Komisija ją gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba. |
| --- | --- |

(82)

Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, kad Saliamono salos nevykdo pagal tarptautinę teisę joms skirtų vėliavos, uosto, pakrantės ir rinkos valstybės pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, vadovaujantis NNN žvejybos reglamento 32 straipsniu, šiai šaliai turėtų būti pranešta apie tai, kad Komisija ją gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba.

| (83) | Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio 1 dalį Komisija turėtų informuoti Saliamono salas apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi. Taip pat Komisija Saliamono salų atžvilgiu turėtų imtis visų NNN žvejybos reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Tinkamo administravimo tikslais turėtų būti nustatytas laikotarpis, per kurį minėtoji šalis galėtų raštu atsakyti į tokį pranešimą ir ištaisyti padėtį. |
| --- | --- |

(83)

Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio 1 dalį Komisija turėtų informuoti Saliamono salas apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi. Taip pat Komisija Saliamono salų atžvilgiu turėtų imtis visų NNN žvejybos reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Tinkamo administravimo tikslais turėtų būti nustatytas laikotarpis, per kurį minėtoji šalis galėtų raštu atsakyti į tokį pranešimą ir ištaisyti padėtį.

| (84) | Be to, pranešimas Saliamono saloms apie tai, kad jos gali būti pripažintos šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia, pagal šį sprendimą nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis tolesnių veiksmų ir savaime nereiškia įpareigojimo imtis tokių veiksmų siekiant nustatyti ir sudaryti nebendradarbiaujančių šalių sąrašą, |
| --- | --- |

(84)

Be to, pranešimas Saliamono saloms apie tai, kad jos gali būti pripažintos šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia, pagal šį sprendimą nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis tolesnių veiksmų ir savaime nereiškia įpareigojimo imtis tokių veiksmų siekiant nustatyti ir sudaryti nebendradarbiaujančių šalių sąrašą,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Saliamono saloms pranešama, kad Komisija jas gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 12 d.

Komisijos vardu

Karmenu VELLA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Nauru susitarimas (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  2013 m. rugpjūčio 6–14 d. Popnėjuje, Mikronezijos Federacinėse valstijose, vykusios 9-osios eilinės WCPFC mokslinio komiteto sesijos Metinės ataskaitos Komisijai 1 dalis. Information on Fisheries Research and Statistics, Solomon Islands, WCPFC-SC9-AR/CCM-21 (http://www.wcpfc.int/system/files/AR-CCM-21-Solomon-Islands-AR-Part-1.pdf).

4

Information on Fisheries Research and Statistics, Solomon Islands

(5)  Tarptautinis veiksmų planas, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti; Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, 2001 m.

5

(6)  Atsakingos žuvininkystės kodeksas; Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, 1995 m.

6

(7)  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 22–27 straipsniai (OL L 302, 1992 10 19, p. 1) ir 2010 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1063/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas, 67 straipsnio 1 dalies a punktas, 72 ir 75 straipsniai (OL L 307, 2010 11 23, p. 1).

7

(8)  Neprivalomos gairės dėl vėliavos valstybės veiklos, Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, 2014 m.

8

(9)  http://www.pmc.gov.sb/content/fisheries-act-outdated

9

(10)  2000 m. rugsėjo 5 d. Honolulu priimta Konvencija dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

10

(11)  Informacija iš http://hdr.undp.org/en/statistics

11

(12)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm

13

(14)  Pagalba besivystančioms šalims įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

14

(15)  WCPFC mokslinio komiteto 8-oji eilinė sesija, WCPFC SC8-AR/CCM-21.

15

(16)  WCPFC mokslinio komiteto parengta 2011 m. rugpjūčio 9–17 d. Ponpėjuje, Mikronezijos Federacinėse Valstijose, vykusios 7-osios eilinės sesijos suvestinė ataskaita (http://www.wcpfc.int/node/2896).

16

(17)  WCPFC mokslinio komiteto parengtos 2012 m. rugpjūčio 7–15 d. 8-osios eilinės sesijos suvestinės ataskaitos (http://www.wcpfc.int/node/4587) 3.1 skirsnis.

17

(18)  WCPFC mokslinio komiteto parengtos 8-osios eilinės sesijos suvestinės ataskaitos 69–71 punktai.

18

(19)  WCPFC mokslinio komiteto 8-oji eilinė sesija, WCPFC-SC8-AR/CCM-21.

19

(20)  WCPFC mokslinio komiteto parengtos 7-osios eilinės sesijos suvestinės ataskaitos 35 ir 36 punktai.

20

(21)  Žr. 14 išnašą.

21

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/16

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2014 m. gruodžio 12 d.

dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad Komisija mano, jog ją galima pripažinti nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

(2014/C 447/10)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (1), visų pirma į jo 32 straipsnį,

kadangi:

1.   ĮVADAS

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (toliau – NNN žvejybos reglamentas) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (toliau – NNN žvejybos reglamentas) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

| (2) | NNN žvejybos reglamento VI skyriuje išdėstyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų jų atžvilgiu, sudaromas jų sąrašas, išbraukiama iš jų sąrašo, tas sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių. |
| --- | --- |

(2)

NNN žvejybos reglamento VI skyriuje išdėstyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų jų atžvilgiu, sudaromas jų sąrašas, išbraukiama iš jų sąrašo, tas sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių.

| (3) | Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turi pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Jis turi būti grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais. Komisija trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas, atžvilgiu taip pat turėtų imtis visų to reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma Komisija pranešime turi pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus, suteikti galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. Komisija turi suteikti trečiosioms šalims, kurioms pateiktas pranešimas, pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir pamatuotą laikotarpį padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(3)

Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turi pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Jis turi būti grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais. Komisija trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas, atžvilgiu taip pat turėtų imtis visų to reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma Komisija pranešime turi pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus, suteikti galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. Komisija turi suteikti trečiosioms šalims, kurioms pateiktas pranešimas, pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir pamatuotą laikotarpį padėčiai ištaisyti.

| (4) | Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį Komisija turi nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis turi būti pripažinta nebendradarbiaujančia, jeigu ji kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė nevykdo tarptautinėje teisėje jai nustatytų pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti. |
| --- | --- |

(4)

Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį Komisija turi nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis turi būti pripažinta nebendradarbiaujančia, jeigu ji kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė nevykdo tarptautinėje teisėje jai nustatytų pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti.

| (5) | Nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių nustatymas turi būti grindžiamas visos pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 2 dalį gautos informacijos apžvalga. |
| --- | --- |

(5)

Nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių nustatymas turi būti grindžiamas visos pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 2 dalį gautos informacijos apžvalga.

| (6) | Pagal NNN žvejybos reglamento 33 straipsnį Taryba turi sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Toms šalims taikomos, inter alia, NNN žvejybos reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

(6)

Pagal NNN žvejybos reglamento 33 straipsnį Taryba turi sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Toms šalims taikomos, inter alia, NNN žvejybos reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės.

| (7) | Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalį, kad būtų pripažinti trečiųjų šalių, kurios yra vėliavos valstybės, patvirtinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai, tų valstybių prašoma pranešti Komisijai apie nacionalines priemones, susijusias su įstatymų, kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu. |
| --- | --- |

(7)

Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalį, kad būtų pripažinti trečiųjų šalių, kurios yra vėliavos valstybės, patvirtinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai, tų valstybių prašoma pranešti Komisijai apie nacionalines priemones, susijusias su įstatymų, kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu.

| (8) | Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalį Komisija turi vykdyti administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis su šio reglamento įgyvendinimu susijusiose srityse. |
| --- | --- |

(8)

Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalį Komisija turi vykdyti administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis su šio reglamento įgyvendinimu susijusiose srityse.

2.   SENT KITSUI IR NEVIUI TAIKOMA TVARKA

| (9) | 2014 m. gegužės 21–23 d. Komisija, vykdydama NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalyje numatytą administracinį bendradarbiavimą, apsilankė Sent Kitse ir Nevyje. |
| --- | --- |

(9)

2014 m. gegužės 21–23 d. Komisija, vykdydama NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalyje numatytą administracinį bendradarbiavimą, apsilankė Sent Kitse ir Nevyje.

| (10) | Per apsilankymą buvo siekiama patikrinti informaciją apie Sent Kitso ir Nevio taikomas priemones, susijusias su įstatymų ir kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jo žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu, ir apie priemones, kurių Sent Kitsas ir Nevis ėmėsi, kad įvykdytų kovos su NNN žvejyba įpareigojimus. 2014 m. liepos 23 d. ir 24 d. įvyko papildomas apsilankymas Sent Kitso ir Nevio tarptautinio laivų registro būstinėje Londone (Jungtinė Karalystė). |
| --- | --- |

(10)

Per apsilankymą buvo siekiama patikrinti informaciją apie Sent Kitso ir Nevio taikomas priemones, susijusias su įstatymų ir kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jo žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu, ir apie priemones, kurių Sent Kitsas ir Nevis ėmėsi, kad įvykdytų kovos su NNN žvejyba įpareigojimus. 2014 m. liepos 23 d. ir 24 d. įvyko papildomas apsilankymas Sent Kitso ir Nevio tarptautinio laivų registro būstinėje Londone (Jungtinė Karalystė).

| (11) | Galutinė apsilankymo ataskaita Sent Kitsui ir Neviui nusiųsta 2014 m. birželio 20 d. |
| --- | --- |

(11)

Galutinė apsilankymo ataskaita Sent Kitsui ir Neviui nusiųsta 2014 m. birželio 20 d.

| (12) | Sent Kitso ir Nevio pastabos dėl jos gautos 2014 m. liepos 14 d. |
| --- | --- |

(12)

Sent Kitso ir Nevio pastabos dėl jos gautos 2014 m. liepos 14 d.

| (13) | Sent Kitsas ir Nevis yra su Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) bendradarbiaujanti šalis, bet nėra jos susitariančioji šalis; iki 2013 m. toks statusas jai priklausė ir Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje (WCPFC). Sent Kitsas ir Nevis yra ratifikavęs 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) ir pripažinęs 1993 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos susitarimą dėl atviroje jūroje plaukiojančių žvejybos laivų skatinimo įgyvendinti tarptautines išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones (FAO atitikties susitarimas). |
| --- | --- |

(13)

Sent Kitsas ir Nevis yra su Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) bendradarbiaujanti šalis, bet nėra jos susitariančioji šalis; iki 2013 m. toks statusas jai priklausė ir Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje (WCPFC). Sent Kitsas ir Nevis yra ratifikavęs 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) ir pripažinęs 1993 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos susitarimą dėl atviroje jūroje plaukiojančių žvejybos laivų skatinimo įgyvendinti tarptautines išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones (FAO atitikties susitarimas).

| (14) | Komisija, siekdama įvertinti, ar Sent Kitsas ir Nevis vykdo jam skirtus vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės tarptautinius įpareigojimus, nustatytus (13) konstatuojamojoje dalyje nurodytuose tarptautiniuose susitarimuose, taip pat atitinkamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO), šiuo atveju NEAFC ir WCPFC, nustatytus įpareigojimus, rinko ir vertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo šiuo tikslu reikalinga. |
| --- | --- |

(14)

Komisija, siekdama įvertinti, ar Sent Kitsas ir Nevis vykdo jam skirtus vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės tarptautinius įpareigojimus, nustatytus (13) konstatuojamojoje dalyje nurodytuose tarptautiniuose susitarimuose, taip pat atitinkamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO), šiuo atveju NEAFC ir WCPFC, nustatytus įpareigojimus, rinko ir vertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo šiuo tikslu reikalinga.

| (15) | Rinkdama informaciją Komisija pasinaudojo duomenimis, kuriuos paskelbė RŽVO, šiuo atveju Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisija (CCAMLR) ir WCPFC, taip pat viešai skelbiama informacija. |
| --- | --- |

(15)

Rinkdama informaciją Komisija pasinaudojo duomenimis, kuriuos paskelbė RŽVO, šiuo atveju Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisija (CCAMLR) ir WCPFC, taip pat viešai skelbiama informacija.

3.   RIZIKA SENT KITSUI IR NEVIUI BŪTI PRIPAŽINTAM NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

| (16) | Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį Komisija įvertino, ar Sent Kitsas ir Nevis vykdo jam skirtas vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigas. Atlikdama šią peržiūrą Komisija atsižvelgė į NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus. |
| --- | --- |

(16)

Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį Komisija įvertino, ar Sent Kitsas ir Nevis vykdo jam skirtas vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigas. Atlikdama šią peržiūrą Komisija atsižvelgė į NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus.

3.1.   Pasikartojančią NNN žvejybą vykdantys laivai ir NNN žvejybos produktų prekybos srautai (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalis)

| (17) | Ekonominės veiklos vykdytojų ir atitinkamų pakrantės valstybių pateikta informacija suteikė Komisijai įrodymų, kad Sent Kitso ir Nevio registre neseniai užregistruotas pagalbinis žvejybos laivas, kuris anksčiau, plaukiodamas su Panamos vėliava, dalyvavo neteisėtai perkraunant žuvis. Neteisėtas perkrovimas, kuriuo pažeista pakrantės valstybių teisė, prie vakarų Afrikos krantų vykdytas penkerius metus iki 2012 m. Tuo laikotarpiu tas laivas plaukiojo su Panamos vėliava neturėdamas jokios galiojančios Panamos išduotos licencijos, kuria būtų leista vykdyti transporto, perkrovimo ar pagalbinę žvejybos veiklą. Laivas užsiėmė neleistinu žuvų perkrovimu Bisau Gvinėjos Respublikos išskirtinės ekonominės zonos (IEZ) vandenyse – į jį buvo perkraunamos žuvys, sužvejotos vandenyse, kuriuose Liberijos Respublika taikė specialias išsaugojimo ir valdymo priemones, kurios ir buvo pažeistos. Pagalbinio laivo NNN žvejybos veiklą ištyrė suinteresuota vėliavos valstybė – Panama, ir viena iš pakrantės valstybių – Liberija. Abi šios valstybės tam pagalbiniam laivui už NNN žvejybos veiklą, atitinkamai, 2012 m. ir 2013 m. skyrė baudas. Dėl tos priežasties laivas išregistruotas iš Panamos registro, taip pat pakeistas jo pavadinimas. 2014 m. jis įregistruotas Sent Kitse ir Nevyje. Vykdydamas įsipareigojimus užtikrinti, kad laivai neužsiimtų NNN žvejyba ir kad registracija jo registre nesuteiktų galimybės tai daryti, Sent Kitsas ir Nevis turėjo atsižvelgti į šio laivo anksčiau pakartotinai vykdytą NNN žvejybos veiklą. |
| --- | --- |

(17)

Ekonominės veiklos vykdytojų ir atitinkamų pakrantės valstybių pateikta informacija suteikė Komisijai įrodymų, kad Sent Kitso ir Nevio registre neseniai užregistruotas pagalbinis žvejybos laivas, kuris anksčiau, plaukiodamas su Panamos vėliava, dalyvavo neteisėtai perkraunant žuvis. Neteisėtas perkrovimas, kuriuo pažeista pakrantės valstybių teisė, prie vakarų Afrikos krantų vykdytas penkerius metus iki 2012 m. Tuo laikotarpiu tas laivas plaukiojo su Panamos vėliava neturėdamas jokios galiojančios Panamos išduotos licencijos, kuria būtų leista vykdyti transporto, perkrovimo ar pagalbinę žvejybos veiklą. Laivas užsiėmė neleistinu žuvų perkrovimu Bisau Gvinėjos Respublikos išskirtinės ekonominės zonos (IEZ) vandenyse – į jį buvo perkraunamos žuvys, sužvejotos vandenyse, kuriuose Liberijos Respublika taikė specialias išsaugojimo ir valdymo priemones, kurios ir buvo pažeistos. Pagalbinio laivo NNN žvejybos veiklą ištyrė suinteresuota vėliavos valstybė – Panama, ir viena iš pakrantės valstybių – Liberija. Abi šios valstybės tam pagalbiniam laivui už NNN žvejybos veiklą, atitinkamai, 2012 m. ir 2013 m. skyrė baudas. Dėl tos priežasties laivas išregistruotas iš Panamos registro, taip pat pakeistas jo pavadinimas. 2014 m. jis įregistruotas Sent Kitse ir Nevyje. Vykdydamas įsipareigojimus užtikrinti, kad laivai neužsiimtų NNN žvejyba ir kad registracija jo registre nesuteiktų galimybės tai daryti, Sent Kitsas ir Nevis turėjo atsižvelgti į šio laivo anksčiau pakartotinai vykdytą NNN žvejybos veiklą.

| (18) | Leidęs be ankstesnės veiklos patikrinimo savo registre užregistruoti pagalbinį žvejybos laivą, kuris anksčiau užsiėmė NNN žvejybos veikla, mažinančia tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą, Sent Kitsas ir Nevis neįvykdė pareigų, jam skirtų pagal UNCLOS 94 straipsnį, FAO atitikties susitarimo III straipsnio 1 ir 5 dalių a punktus, FAO tarptautinio veiksmų plano, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (IPOA IUU), 36 ir 38 punktus ir savanoriškai taikomų FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairių 18 punktą. |
| --- | --- |

(18)

Leidęs be ankstesnės veiklos patikrinimo savo registre užregistruoti pagalbinį žvejybos laivą, kuris anksčiau užsiėmė NNN žvejybos veikla, mažinančia tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą, Sent Kitsas ir Nevis neįvykdė pareigų, jam skirtų pagal UNCLOS 94 straipsnį, FAO atitikties susitarimo III straipsnio 1 ir 5 dalių a punktus, FAO tarptautinio veiksmų plano, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (IPOA IUU), 36 ir 38 punktus ir savanoriškai taikomų FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairių 18 punktą.

| (19) | Atsižvelgiant į (17) ir (18) konstatuojamosiose dalyse išaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais Sent Kitso ir Nevio pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies a punktą galima teigti, kad Sent Kitsas ir Nevis neįvykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos valstybės pareigų dėl NNN žvejybos, kurią vykdo arba prie kurios prisideda šiuo metu su jo vėliava plaukiojantys ir anksčiau NNN žvejybos veiklą vykdę laivai. Visų pirma jis nesiėmė pakankamų veiksmų atlikti dokumentuotos pasikartojančios NNN žvejybos veiklos, kurią pagalbinis laivas vykdė praeityje, patikras. Šis atvejis ypač sunkus, nes perregistruotas jau žinomas su NNN žvejyba susijęs pažeidėjas. Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalies b punktu Komisija taip pat ištyrė priemones, kurių Sent Kitsas ir Nevis ėmėsi dėl žuvininkystės produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimo į jo rinką. |
| --- | --- |

(19)

Atsižvelgiant į (17) ir (18) konstatuojamosiose dalyse išaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais Sent Kitso ir Nevio pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies a punktą galima teigti, kad Sent Kitsas ir Nevis neįvykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos valstybės pareigų dėl NNN žvejybos, kurią vykdo arba prie kurios prisideda šiuo metu su jo vėliava plaukiojantys ir anksčiau NNN žvejybos veiklą vykdę laivai. Visų pirma jis nesiėmė pakankamų veiksmų atlikti dokumentuotos pasikartojančios NNN žvejybos veiklos, kurią pagalbinis laivas vykdė praeityje, patikras. Šis atvejis ypač sunkus, nes perregistruotas jau žinomas su NNN žvejyba susijęs pažeidėjas. Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalies b punktu Komisija taip pat ištyrė priemones, kurių Sent Kitsas ir Nevis ėmėsi dėl žuvininkystės produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimo į jo rinką.

| (20) | IPOA IUU pateikiamos gairės dėl tarptautiniu lygmeniu sutartų rinka grindžiamų priemonių, kuriomis siekiama sumažinti arba panaikinti prekybą žuvimis, sužvejotomis vykdant NNN žvejybą, arba tokių žuvų produktais. Taip pat 71 punkte valstybėms narėms patariama imtis rinkų skaidrumo didinimo veiksmų, kad būtų galima atsekti žuvų ir jų produktų kilmę. Be to, FAO Atsakingos žuvininkystės kodekse (FAO kodekse), visų pirma jo 11 straipsnyje, išdėstomi sužvejotų žuvų naudojimo ir atsakingos tarptautinės prekybos gerosios patirties principai. Kodekso 11.1.11 punkte valstybėms nustatytas reikalavimas užtikrinti, kad tarptautinė ir vidaus prekyba žuvimis ir žuvų produktais būtų vykdoma laikantis patikimų išsaugojimo ir valdymo principų pagerinant galimybę nustatyti žuvų ir jų produktų kilmę. |
| --- | --- |

(20)

IPOA IUU pateikiamos gairės dėl tarptautiniu lygmeniu sutartų rinka grindžiamų priemonių, kuriomis siekiama sumažinti arba panaikinti prekybą žuvimis, sužvejotomis vykdant NNN žvejybą, arba tokių žuvų produktais. Taip pat 71 punkte valstybėms narėms patariama imtis rinkų skaidrumo didinimo veiksmų, kad būtų galima atsekti žuvų ir jų produktų kilmę. Be to, FAO Atsakingos žuvininkystės kodekse (FAO kodekse), visų pirma jo 11 straipsnyje, išdėstomi sužvejotų žuvų naudojimo ir atsakingos tarptautinės prekybos gerosios patirties principai. Kodekso 11.1.11 punkte valstybėms nustatytas reikalavimas užtikrinti, kad tarptautinė ir vidaus prekyba žuvimis ir žuvų produktais būtų vykdoma laikantis patikimų išsaugojimo ir valdymo principų pagerinant galimybę nustatyti žuvų ir jų produktų kilmę.

| (21) | Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad produktų atsekamumas apsunkinamas dėl nepakankamo Sent Kitso ir Nevio nacionalinių įstatymų ir registravimo bei licencijavimo sistemų skaidrumo. |
| --- | --- |

(21)

Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad produktų atsekamumas apsunkinamas dėl nepakankamo Sent Kitso ir Nevio nacionalinių įstatymų ir registravimo bei licencijavimo sistemų skaidrumo.

| (22) | FAO kodekse rekomenduojama užtikrinti žuvininkystės įstatymų ir jų rengimo, taip pat atitinkamų politinių nuostatų ir sprendimų priėmimo bei administravimo procedūrų skaidrumą (atitinkamai 6.13 ir 7.1.9 punktai). Jame numatyti visų žuvininkystės išteklių išsaugojimo, valdymo ir plėtojimo principai ir standartai, be kita ko apimantys žuvų sužvejojimą ir perdirbimą, prekybą žuvimis ir jų produktais, žvejybos operacijas ir žuvininkystės mokslinius tyrimus. FAO kodekso 11.2 ir 11.3 punktuose išsamiau paaiškinta, kad tarptautinė prekyba žuvimis ir jų produktais neturėtų prieštarauti tausiai žuvininkystės plėtrai, turėtų būti grindžiama skaidriomis priemonėmis ir skaidriais, paprastais bei suprantamais įstatymais, kitais teisės aktais ir administracinėmis procedūromis. |
| --- | --- |

(22)

FAO kodekse rekomenduojama užtikrinti žuvininkystės įstatymų ir jų rengimo, taip pat atitinkamų politinių nuostatų ir sprendimų priėmimo bei administravimo procedūrų skaidrumą (atitinkamai 6.13 ir 7.1.9 punktai). Jame numatyti visų žuvininkystės išteklių išsaugojimo, valdymo ir plėtojimo principai ir standartai, be kita ko apimantys žuvų sužvejojimą ir perdirbimą, prekybą žuvimis ir jų produktais, žvejybos operacijas ir žuvininkystės mokslinius tyrimus. FAO kodekso 11.2 ir 11.3 punktuose išsamiau paaiškinta, kad tarptautinė prekyba žuvimis ir jų produktais neturėtų prieštarauti tausiai žuvininkystės plėtrai, turėtų būti grindžiama skaidriomis priemonėmis ir skaidriais, paprastais bei suprantamais įstatymais, kitais teisės aktais ir administracinėmis procedūromis.

| (23) | Per apsilankymą Komisija nustatė, kad Sent Kitsas ir Nevis negali pateikti informacijos nei apie atviroje jūroje žvejojančio savo laivyno sužvejotų žuvų rūšis, nei apie tų žuvų prekybos srautus. Remdamasi per apsilankymą gauta informacija Komisija mano, kad Sent Kitsas ir Nevis nepajėgia užtikrinti savo rinkų skaidrumo, kad būtų galima atsekti žuvų arba jų produktų kilmę, kaip nustatyta IPOA IUU 71 punkte. |
| --- | --- |

(23)

Per apsilankymą Komisija nustatė, kad Sent Kitsas ir Nevis negali pateikti informacijos nei apie atviroje jūroje žvejojančio savo laivyno sužvejotų žuvų rūšis, nei apie tų žuvų prekybos srautus. Remdamasi per apsilankymą gauta informacija Komisija mano, kad Sent Kitsas ir Nevis nepajėgia užtikrinti savo rinkų skaidrumo, kad būtų galima atsekti žuvų arba jų produktų kilmę, kaip nustatyta IPOA IUU 71 punkte.

| (24) | Be to, 2002 m. Sent Kristoferio ir Nevio žvejybos akte (2002 m. žvejybos aktas), taikomame tik Sent Kitso ir Nevio jurisdikcijos vandenyse, ir 2002 m. Sent Kristoferio ir Nevio prekybinės laivybos akte (2002 m. laivybos aktas), taikomame tik atviroje jūroje žvejojančiam Sent Kitso ir Nevio laivynui, nustatyti žvejybos leidimų išdavimo reikalavimai neapima ataskaitų teikimo įpareigojimų, numatytų IPOA IUU 47.2 punkte ir FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairių 29 punkto c papunkčio iv papunktyje ir I priede. Institucijos pareiškė, kad jos taip pat nustatė specialias teisines nuostatas dėl Sent Kitso ir Nevio tarptautinio laivų registro, kad būtų galima reguliuoti laivų veiklą (2013 m. gruodžio 13 d. Jūros aplinkraštis Nr. MC/58/13). Tačiau tame aplinkraštyje nėra formuluotės, kuria Sent Kitso ir Nevio tarptautinis laivų registras būtų įgaliojamas priimti privalomus aktus dėl laivų įpareigojimų teikti ataskaitas. Kadangi Sent Kitsui ir Neviui trūksta duomenų, jis negali tinkamai atsekti žuvų produktų kilmės ir nepakankamai pajėgia užkirsti kelią prekybai NNN žvejybos produktais. Dėl nepakankamo atsekamumo ir Sent Kitso ir Nevio institucijoms prieinamos informacijos apie su šios valstybės vėliava plaukiojančių laivų iškrautas ir perkrautas žuvis stokos Sent Kitsas ir Nevis negali užtikrinti, kad jame parduodami žvejybos produktai nebūtų gauti iš NNN žvejybos. Šiuo atžvilgiu Sent Kitsas ir Nevis neatsižvelgė į IPOA IUU 24 punkto rekomendacijas valstybėms narėms užtikrinti visapusišką ir veiksmingą žvejybos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą, kuri būtų vykdoma ir iškrovimo vietoje, iki pat galutinės paskirties vietos. |
| --- | --- |

(24)

Be to, 2002 m. Sent Kristoferio ir Nevio žvejybos akte (2002 m. žvejybos aktas), taikomame tik Sent Kitso ir Nevio jurisdikcijos vandenyse, ir 2002 m. Sent Kristoferio ir Nevio prekybinės laivybos akte (2002 m. laivybos aktas), taikomame tik atviroje jūroje žvejojančiam Sent Kitso ir Nevio laivynui, nustatyti žvejybos leidimų išdavimo reikalavimai neapima ataskaitų teikimo įpareigojimų, numatytų IPOA IUU 47.2 punkte ir FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairių 29 punkto c papunkčio iv papunktyje ir I priede. Institucijos pareiškė, kad jos taip pat nustatė specialias teisines nuostatas dėl Sent Kitso ir Nevio tarptautinio laivų registro, kad būtų galima reguliuoti laivų veiklą (2013 m. gruodžio 13 d. Jūros aplinkraštis Nr. MC/58/13). Tačiau tame aplinkraštyje nėra formuluotės, kuria Sent Kitso ir Nevio tarptautinis laivų registras būtų įgaliojamas priimti privalomus aktus dėl laivų įpareigojimų teikti ataskaitas. Kadangi Sent Kitsui ir Neviui trūksta duomenų, jis negali tinkamai atsekti žuvų produktų kilmės ir nepakankamai pajėgia užkirsti kelią prekybai NNN žvejybos produktais. Dėl nepakankamo atsekamumo ir Sent Kitso ir Nevio institucijoms prieinamos informacijos apie su šios valstybės vėliava plaukiojančių laivų iškrautas ir perkrautas žuvis stokos Sent Kitsas ir Nevis negali užtikrinti, kad jame parduodami žvejybos produktai nebūtų gauti iš NNN žvejybos. Šiuo atžvilgiu Sent Kitsas ir Nevis neatsižvelgė į IPOA IUU 24 punkto rekomendacijas valstybėms narėms užtikrinti visapusišką ir veiksmingą žvejybos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą, kuri būtų vykdoma ir iškrovimo vietoje, iki pat galutinės paskirties vietos.

| (25) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais Sent Kitso ir Nevio pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies a ir b punktus galima teigti, kad Sent Kitsas ir Nevis neįvykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos ir rinkos valstybės pareigų užkirsti kelią iš NNN žvejybos gautų produktų patekimui į savo rinką. |
| --- | --- |

(25)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais Sent Kitso ir Nevio pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies a ir b punktus galima teigti, kad Sent Kitsas ir Nevis neįvykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos ir rinkos valstybės pareigų užkirsti kelią iš NNN žvejybos gautų produktų patekimui į savo rinką.

3.2.   Nepakankamas bendradarbiavimas ir reikalavimų vykdymo užtikrinimas (NNN reglamento 31 straipsnio 5 dalis)

| (26) | Komisija išanalizavo, ar Sent Kitso ir Nevio institucijos veiksmingai bendradarbiavo su Komisija atsiliepdamos į Komisijos prašymus ištirti NNN žvejybos ir su ja susijusią veiklą, palaikyti grįžtamąjį ryšį arba vykdyti tolesnes priemones. |
| --- | --- |

(26)

Komisija išanalizavo, ar Sent Kitso ir Nevio institucijos veiksmingai bendradarbiavo su Komisija atsiliepdamos į Komisijos prašymus ištirti NNN žvejybos ir su ja susijusią veiklą, palaikyti grįžtamąjį ryšį arba vykdyti tolesnes priemones.

| (27) | Nors Sent Kitso ir Nevio institucijos apskritai paslaugiai atsiliepė į prašymus pateikti informacijos ir palaikė grįžtamąjį ryšį, jų atsakymai nebuvo pakankamai patikimi dėl teisinio pagrindo nebuvimo ir nepakankamo žvejybos valdymo sistemos skaidrumo, kaip nurodyta 3.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

(27)

Nors Sent Kitso ir Nevio institucijos apskritai paslaugiai atsiliepė į prašymus pateikti informacijos ir palaikė grįžtamąjį ryšį, jų atsakymai nebuvo pakankamai patikimi dėl teisinio pagrindo nebuvimo ir nepakankamo žvejybos valdymo sistemos skaidrumo, kaip nurodyta 3.1 skirsnyje.

| (28) | Be to, bendrai vertindama, kaip Sent Kitsas ir Nevis vykdo pareigą laikytis jam skirtų vėliavos valstybės įpareigojimų, Komisija taip pat tyrė, ar Sent Kitsas ir Nevis bendradarbiauja su kitomis valstybėmis kovojant su NNN žvejyba. |
| --- | --- |

(28)

Be to, bendrai vertindama, kaip Sent Kitsas ir Nevis vykdo pareigą laikytis jam skirtų vėliavos valstybės įpareigojimų, Komisija taip pat tyrė, ar Sent Kitsas ir Nevis bendradarbiauja su kitomis valstybėmis kovojant su NNN žvejyba.

| (29) | Remdamasi informacija, surinkta per apsilankymus ir gauta iš trečiųjų pakrantės valstybių institucijų, Komisija nustatė, kad su Sent Kitso ir Nevio vėliava plaukiojantys laivai vykdo veiklą vakarų Afrikos vandenyse. Sent Kitso ir Nevio institucijos pripažino, kad su trečiosiomis šalimis, kuriose veiklą vykdo su jo vėliava plaukiojantys laivai, šalies Vyriausybė oficialiai nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(29)

Remdamasi informacija, surinkta per apsilankymus ir gauta iš trečiųjų pakrantės valstybių institucijų, Komisija nustatė, kad su Sent Kitso ir Nevio vėliava plaukiojantys laivai vykdo veiklą vakarų Afrikos vandenyse. Sent Kitso ir Nevio institucijos pripažino, kad su trečiosiomis šalimis, kuriose veiklą vykdo su jo vėliava plaukiojantys laivai, šalies Vyriausybė oficialiai nebendradarbiavo.

| (30) | Iš (29) konstatuojamojoje dalyje pateikto padėties aprašymo aišku, kad Sent Kitsas ir Nevis nebendradarbiavo ir nederino veiklos su vakarų Afrikos pakrantės valstybėmis taip, kaip nustatyta IPOA IUU 28 punkte, kad užkirstų kelią NNN žvejybai, nuo jos atgrasytų ir ją panaikintų. Kaip nurodyta IPOA IUU 31 punkte, Sent Kitsas ir Nevis, kaip vėliavos valstybė, turėjo su kitomis valstybėmis sudaryti susitarimus arba sutarti dėl bendros tvarkos ir kitaip bendradarbiauti užtikrindamas nacionalinio, regioninio ar pasaulinio lygmens įstatymų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių ar nuostatų vykdymą. |
| --- | --- |

(30)

Iš (29) konstatuojamojoje dalyje pateikto padėties aprašymo aišku, kad Sent Kitsas ir Nevis nebendradarbiavo ir nederino veiklos su vakarų Afrikos pakrantės valstybėmis taip, kaip nustatyta IPOA IUU 28 punkte, kad užkirstų kelią NNN žvejybai, nuo jos atgrasytų ir ją panaikintų. Kaip nurodyta IPOA IUU 31 punkte, Sent Kitsas ir Nevis, kaip vėliavos valstybė, turėjo su kitomis valstybėmis sudaryti susitarimus arba sutarti dėl bendros tvarkos ir kitaip bendradarbiauti užtikrindamas nacionalinio, regioninio ar pasaulinio lygmens įstatymų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių ar nuostatų vykdymą.

| (31) | Be to, Komisija taip pat įvertino, ar Sent Kitsas ir Nevis NNN žvejybą vykdžiusių subjektų atžvilgiu ėmėsi veiksmingų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonių ir ar taikė pakankamai griežtas sankcijas, kad pažeidėjai iš NNN žvejybos negautų naudos. |
| --- | --- |

(31)

Be to, Komisija taip pat įvertino, ar Sent Kitsas ir Nevis NNN žvejybą vykdžiusių subjektų atžvilgiu ėmėsi veiksmingų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonių ir ar taikė pakankamai griežtas sankcijas, kad pažeidėjai iš NNN žvejybos negautų naudos.

| (32) | Turimi įrodymai patvirtina, kad Sent Kitsas ir Nevis nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų įpareigojimų imtis veiksmingų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonių. Šios srities teisinis pagrindas grindžiamas 2002 m. žvejybos aktu (dėl žvejybos Sent Kitso ir Nevio jurisdikcijos vandenyse) ir 2002 m. laivybos aktu (dėl su Sent Kitso ir Nevio vėliava plaukiojančių laivų, žvejojančių atviroje jūroje). Svarbu pabrėžti, kad FAO pateiktame 2013 m. birželio mėn. rašte Sent Kitsas ir Nevis pripažino, kad jo dabartinė teisinė žvejybos sistema „ne visiškai atitinka“ tarptautinę teisę. |
| --- | --- |

(32)

Turimi įrodymai patvirtina, kad Sent Kitsas ir Nevis nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų įpareigojimų imtis veiksmingų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonių. Šios srities teisinis pagrindas grindžiamas 2002 m. žvejybos aktu (dėl žvejybos Sent Kitso ir Nevio jurisdikcijos vandenyse) ir 2002 m. laivybos aktu (dėl su Sent Kitso ir Nevio vėliava plaukiojančių laivų, žvejojančių atviroje jūroje). Svarbu pabrėžti, kad FAO pateiktame 2013 m. birželio mėn. rašte Sent Kitsas ir Nevis pripažino, kad jo dabartinė teisinė žvejybos sistema „ne visiškai atitinka“ tarptautinę teisę.

| (33) | Sent Kitso ir Nevio jurisdikcijos vandenyse taikoma teisinė sistema neatitinka pagrindinių UNCLOS 61, 62 ir 117–119 straipsniuose nustatytų reikalavimų. Jis neturi nei nacionalinės žvejybos laivų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros strategijos, nei tikrinimo sistemos ar stebėtojų programos. Be to, Sent Kitso ir Nevio teisinėje sistemoje nėra nuostatų dėl NNN žvejybos. Šiuo atžvilgiu joje taip pat trūksta didelių pažeidimų apibrėžimo ir išsamaus jų sąrašo su už juos taikomomis proporcingai griežtomis sankcijomis. Tad dabartinė sankcijų sistema nėra pakankamai visapusiška ir griežta, kad atliktų atgrasomąją funkciją. Iš tiesų priemonės už pažeidimus ir didelius pažeidimus neadekvačios, kad būtų galima užtikrinti reikalavimų laikymąsi ir atgrasyti nuo pažeidimų visuose vandenyse ir kad pažeidėjai negautų naudos iš neteisėtos veiklos, kaip reikalaujama IPOA IUU 21 punkte ir FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairių 38 punkte. |
| --- | --- |

(33)

Sent Kitso ir Nevio jurisdikcijos vandenyse taikoma teisinė sistema neatitinka pagrindinių UNCLOS 61, 62 ir 117–119 straipsniuose nustatytų reikalavimų. Jis neturi nei nacionalinės žvejybos laivų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros strategijos, nei tikrinimo sistemos ar stebėtojų programos. Be to, Sent Kitso ir Nevio teisinėje sistemoje nėra nuostatų dėl NNN žvejybos. Šiuo atžvilgiu joje taip pat trūksta didelių pažeidimų apibrėžimo ir išsamaus jų sąrašo su už juos taikomomis proporcingai griežtomis sankcijomis. Tad dabartinė sankcijų sistema nėra pakankamai visapusiška ir griežta, kad atliktų atgrasomąją funkciją. Iš tiesų priemonės už pažeidimus ir didelius pažeidimus neadekvačios, kad būtų galima užtikrinti reikalavimų laikymąsi ir atgrasyti nuo pažeidimų visuose vandenyse ir kad pažeidėjai negautų naudos iš neteisėtos veiklos, kaip reikalaujama IPOA IUU 21 punkte ir FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairių 38 punkte.

| (34) | Pažymėtina, kad Sent Kitsas ir Nevis, kaip vėliavos valstybė, neturi jokio nei išteklių valdymo ir išsaugojimo, nei stebėsenos, kontrolės ir priežiūros teisinio pagrindo, pagal kurį galėtų reguliuoti žvejybos veiklą atviroje jūroje arba trečiųjų šalių vandenyse. Tik NEAFC rajone veiklą vykdantys žvejybos laivai laikosi šios organizacijos taisyklių ir vykdo rajone taikomus reikalavimus, nors jie ir nepriklauso konkrečiai galiojančiai Sent Kitso ir Nevio teisinei sistemai. Sent Kitsas ir Nevis pripažino, kad teisinės sistemos stoka prieštarauja UNCLOS ir IPOA IUU nustatytiems vėliavos valstybės įpareigojimams ir FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairėms. |
| --- | --- |

(34)

Pažymėtina, kad Sent Kitsas ir Nevis, kaip vėliavos valstybė, neturi jokio nei išteklių valdymo ir išsaugojimo, nei stebėsenos, kontrolės ir priežiūros teisinio pagrindo, pagal kurį galėtų reguliuoti žvejybos veiklą atviroje jūroje arba trečiųjų šalių vandenyse. Tik NEAFC rajone veiklą vykdantys žvejybos laivai laikosi šios organizacijos taisyklių ir vykdo rajone taikomus reikalavimus, nors jie ir nepriklauso konkrečiai galiojančiai Sent Kitso ir Nevio teisinei sistemai. Sent Kitsas ir Nevis pripažino, kad teisinės sistemos stoka prieštarauja UNCLOS ir IPOA IUU nustatytiems vėliavos valstybės įpareigojimams ir FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairėms.

| (35) | Be to, Sent Kitsas ir Nevis neturi jokių konkrečių su NNN žvejyba susijusių teisės aktų, kuriuos galėtų taikyti užtikrindamas galiojančių žvejybos veiklos vykdymo atviroje jūroje ir trečiųjų šalių vandenyse, kaip minima (33) konstatuojamojoje dalyje, taisyklių laikymąsi ir vykdymą. Jis nėra nei aiškiai apibrėžęs NNN žvejybos veiklos, nei numatęs atitinkamų administracinių priemonių. Vienintelė taikoma priemonė – žvejybos laivų registracijos panaikinimas. Tačiau pagal šią priemonę nei atliekamas laivų vykdomos neteisėtos žvejybos veiklos tyrimas, nei pritaikomos sankcijos už nustatytus pažeidimus. Iš tiesų, žvejybos laivo registracijos panaikinimas nereiškia, kad pažeidėjas bus nubaustas už savo veiksmus ir kad jis iš jų negaus naudos. Tai dar svarbiau Sent Kitso ir Nevio atveju, nes, kaip paaiškinta 45 konstatuojamojoje dalyje, už jo laivų registravimą atsako tarptautinis laivų registras, kuris įsikūręs ne Sent Kitso ir Nevio teritorijoje ir neužtikrina realaus su jo vėliava plaukiojančių laivų ryšio su šalimi, kaip reikalaujama UNCLOS 91 straipsnyje. Komisija per apsilankymus nustatė, kad įvairios Sent Kitso ir Nevio agentūros nekoordinuoja tarpusavyje laivų registravimo proceso ir neprašo ankstesnių vėliavos valstybių informacijos apie registruojamo laivo statusą, kad išvengtų vėliavų kaitaliojimo, kaip rekomenduojama FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairių 16 punkto e papunktyje. Paprastu administraciniu sprendimu žvejybos laivą išbraukti iš registro, be galimybės taikyti kitas nuobaudas, atgrasomasis poveikis neužtikrinamas. Tokia priemone taip pat neužtikrinama, kad vėliavos valstybė vykdytų žvejybos laivų kontrolę, kaip reikalaujama pagal UNCLOS 94 straipsnį. Be to, Sent Kitso ir Nevio veikla, susijusi su atitikties reikalavimams ir jų vykdymo užtikrinimu, neatitinka IPOA IUU 18 punkto, kuriame nurodyta, kad atsižvelgiant į UNCLOS nuostatas kiekviena valstybė turėtų imtis priemonių arba bendradarbiauti siekdama užtikrinti, kad jos jurisdikcijai priklausantys nacionaliniai subjektai neremtų NNN žvejybos ar ja neužsiimtų. Sent Kitso ir Nevio šios srities veiklos rezultatai neatitinka IPOA IUU 21 punkte valstybėms pateiktų rekomendacijų užtikrinti, kad NNN žvejybą vykdantiems laivams ir, kiek įmanoma, jų jurisdikcijai priklausantiems piliečiams taikomos sankcijos būtų pakankamai griežtos, kad padėtų veiksmingai užkirsti kelią NNN žvejybai, nuo jos atgrasyti ir ją panaikinti, taip pat užtikrinti, kad pažeidėjai iš neteisėtos veiklos negautų naudos. Be to, administracinė praktika, kuria sudaromos sąlygos NNN žvejybos veiklos vykdytojams registruoti NNN žvejyba užsiimančius laivus, nesuderinama su UNCLOS 94 straipsniu. |
| --- | --- |

(35)

Be to, Sent Kitsas ir Nevis neturi jokių konkrečių su NNN žvejyba susijusių teisės aktų, kuriuos galėtų taikyti užtikrindamas galiojančių žvejybos veiklos vykdymo atviroje jūroje ir trečiųjų šalių vandenyse, kaip minima (33) konstatuojamojoje dalyje, taisyklių laikymąsi ir vykdymą. Jis nėra nei aiškiai apibrėžęs NNN žvejybos veiklos, nei numatęs atitinkamų administracinių priemonių. Vienintelė taikoma priemonė – žvejybos laivų registracijos panaikinimas. Tačiau pagal šią priemonę nei atliekamas laivų vykdomos neteisėtos žvejybos veiklos tyrimas, nei pritaikomos sankcijos už nustatytus pažeidimus. Iš tiesų, žvejybos laivo registracijos panaikinimas nereiškia, kad pažeidėjas bus nubaustas už savo veiksmus ir kad jis iš jų negaus naudos. Tai dar svarbiau Sent Kitso ir Nevio atveju, nes, kaip paaiškinta 45 konstatuojamojoje dalyje, už jo laivų registravimą atsako tarptautinis laivų registras, kuris įsikūręs ne Sent Kitso ir Nevio teritorijoje ir neužtikrina realaus su jo vėliava plaukiojančių laivų ryšio su šalimi, kaip reikalaujama UNCLOS 91 straipsnyje. Komisija per apsilankymus nustatė, kad įvairios Sent Kitso ir Nevio agentūros nekoordinuoja tarpusavyje laivų registravimo proceso ir neprašo ankstesnių vėliavos valstybių informacijos apie registruojamo laivo statusą, kad išvengtų vėliavų kaitaliojimo, kaip rekomenduojama FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairių 16 punkto e papunktyje. Paprastu administraciniu sprendimu žvejybos laivą išbraukti iš registro, be galimybės taikyti kitas nuobaudas, atgrasomasis poveikis neužtikrinamas. Tokia priemone taip pat neužtikrinama, kad vėliavos valstybė vykdytų žvejybos laivų kontrolę, kaip reikalaujama pagal UNCLOS 94 straipsnį. Be to, Sent Kitso ir Nevio veikla, susijusi su atitikties reikalavimams ir jų vykdymo užtikrinimu, neatitinka IPOA IUU 18 punkto, kuriame nurodyta, kad atsižvelgiant į UNCLOS nuostatas kiekviena valstybė turėtų imtis priemonių arba bendradarbiauti siekdama užtikrinti, kad jos jurisdikcijai priklausantys nacionaliniai subjektai neremtų NNN žvejybos ar ja neužsiimtų. Sent Kitso ir Nevio šios srities veiklos rezultatai neatitinka IPOA IUU 21 punkte valstybėms pateiktų rekomendacijų užtikrinti, kad NNN žvejybą vykdantiems laivams ir, kiek įmanoma, jų jurisdikcijai priklausantiems piliečiams taikomos sankcijos būtų pakankamai griežtos, kad padėtų veiksmingai užkirsti kelią NNN žvejybai, nuo jos atgrasyti ir ją panaikinti, taip pat užtikrinti, kad pažeidėjai iš neteisėtos veiklos negautų naudos. Be to, administracinė praktika, kuria sudaromos sąlygos NNN žvejybos veiklos vykdytojams registruoti NNN žvejyba užsiimančius laivus, nesuderinama su UNCLOS 94 straipsniu.

| (36) | Galimybės nustatyti NNN žvejybos atvejų dažnumą, jų pobūdį, aplinkybes, mastą ir reikšmingumą taip pat sumažėja dėl minėtos teisinės sistemos stokos ir nepakankamo aiškumo bei skaidrumo. Dėl šių trūkumų neįmanoma patikimai nustatyti potencialaus su NNN žvejybos susijusios veiklos masto. Bet kuriuo atveju akivaizdu, kad, kai trūksta skaidrumo ir neįmanoma veiksmingai atlikti kontrolės, atsiveria neteisėtos veiklos galimybės. |
| --- | --- |

(36)

Galimybės nustatyti NNN žvejybos atvejų dažnumą, jų pobūdį, aplinkybes, mastą ir reikšmingumą taip pat sumažėja dėl minėtos teisinės sistemos stokos ir nepakankamo aiškumo bei skaidrumo. Dėl šių trūkumų neįmanoma patikimai nustatyti potencialaus su NNN žvejybos susijusios veiklos masto. Bet kuriuo atveju akivaizdu, kad, kai trūksta skaidrumo ir neįmanoma veiksmingai atlikti kontrolės, atsiveria neteisėtos veiklos galimybės.

| (37) | Atsižvelgiant į Sent Kitso ir Nevio pajėgumus pažymėtina, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (2) Sent Kitsas ir Nevis yra laikomas pažengusios žmogaus socialinės raidos šalimi (72-oji vieta iš 187 šalių). Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006 (3) II priede Sent Kitsas ir Nevis priskiriamas didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių ir teritorijų kategorijai, tai rodo ir 2013 m. sausio 1 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto parengtas paramos gavėjų sąrašas (4). Atsižvelgiant į Sent Kitso ir Nevio padėtį laikoma, kad tirti jo finansinių ir administracinių pajėgumų nebūtina. Taip nuspręsta dėl to, kad Sent Kitso ir Nevio išsivystymo lygis, kaip nurodyta šioje konstatuojamojoje dalyje, negali būti laikomas veiksniu, dėl kurio sumažėja jo pajėgumas bendradarbiauti su kitomis šalimis ir imtis reikalavimų vykdymo užtikrinimo veiksmų. |
| --- | --- |

(37)

Atsižvelgiant į Sent Kitso ir Nevio pajėgumus pažymėtina, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (2) Sent Kitsas ir Nevis yra laikomas pažengusios žmogaus socialinės raidos šalimi (72-oji vieta iš 187 šalių). Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006 (3) II priede Sent Kitsas ir Nevis priskiriamas didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių ir teritorijų kategorijai, tai rodo ir 2013 m. sausio 1 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto parengtas paramos gavėjų sąrašas (4). Atsižvelgiant į Sent Kitso ir Nevio padėtį laikoma, kad tirti jo finansinių ir administracinių pajėgumų nebūtina. Taip nuspręsta dėl to, kad Sent Kitso ir Nevio išsivystymo lygis, kaip nurodyta šioje konstatuojamojoje dalyje, negali būti laikomas veiksniu, dėl kurio sumažėja jo pajėgumas bendradarbiauti su kitomis šalimis ir imtis reikalavimų vykdymo užtikrinimo veiksmų.

| (38) | Nepaisant (37) konstatuojamojoje dalyje pateikto įvertinimo, taip pat pažymėtina, kad, remiantis per 2014 m. gegužės ir liepos mėn. apsilankymus surinkta informacija, negalima teigti, jog Sent Kitsui ir Neviui trūksta finansinių išteklių. Greičiau trūksta būtinų teisinių ir administracinių sąlygų ir įgaliojimų veiksmingam ir efektyviam pareigų vykdymui užtikrinti. |
| --- | --- |

(38)

Nepaisant (37) konstatuojamojoje dalyje pateikto įvertinimo, taip pat pažymėtina, kad, remiantis per 2014 m. gegužės ir liepos mėn. apsilankymus surinkta informacija, negalima teigti, jog Sent Kitsui ir Neviui trūksta finansinių išteklių. Greičiau trūksta būtinų teisinių ir administracinių sąlygų ir įgaliojimų veiksmingam ir efektyviam pareigų vykdymui užtikrinti.

| (39) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais šalies pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 5 dalis galima konstatuoti, kad Sent Kitsas ir Nevis nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos valstybės įpareigojimų dėl bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo. |
| --- | --- |

(39)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais šalies pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 5 dalis galima konstatuoti, kad Sent Kitsas ir Nevis nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos valstybės įpareigojimų dėl bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo.

3.3.   Tarptautinių taisyklių nesilaikymas (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 6 dalis)

| (40) | Sent Kitsas ir Nevis yra ratifikavęs UNCLOS ir FAO atitikties susitarimą. Jis yra su NEAFC bendradarbiaujanti šalis, bet nėra jos susitariančioji šalis; iki 2013 m. toks statusas jai priklausė ir WCPFC. |
| --- | --- |

(40)

Sent Kitsas ir Nevis yra ratifikavęs UNCLOS ir FAO atitikties susitarimą. Jis yra su NEAFC bendradarbiaujanti šalis, bet nėra jos susitariančioji šalis; iki 2013 m. toks statusas jai priklausė ir WCPFC.

| (41) | Komisija įvertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra susijusi su Sent Kitso ir Nevio kaip bendradarbiaujančios, bet ne susitariančiosios, NEAFC šalies statusu. |
| --- | --- |

(41)

Komisija įvertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra susijusi su Sent Kitso ir Nevio kaip bendradarbiaujančios, bet ne susitariančiosios, NEAFC šalies statusu.

| (42) | Kaip bendradarbiaujanti, bet ne susitariančioji, NEAFC šalis Sent Kitsas ir Nevis turėtų laikytis Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo vykdant žvejybą šiaurės rytų Atlante (NEAFC konvencija). NEAFC konvencijoje ir 2013 m. Pareiškime dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo vykdant žvejybą šiaurės rytų Atlante aiškinimo ir įgyvendinimo išreiškiamas pritarimas, be kitų tarptautinių dokumentų, atitinkamoms Jungtinių Tautų susitarimo dėl žuvų išteklių (UNFSA) (5) nuostatoms. Todėl Sent Kitsas ir Nevis turėtų laikytis UNFSA. Tačiau (17), (18), (23), (24), (29)–(36), (43) ir (44) konstatuojamosiose dalyse aprašyti faktai rodo, kad Sent Kitsas ir Nevis neįvykdė jam skirtų vėliavos valstybės įpareigojimų dėl šio susitarimo. Komisija mano, kad minėti faktai yra pagrindas šiam sprendimui priimti. |
| --- | --- |

(42)

Kaip bendradarbiaujanti, bet ne susitariančioji, NEAFC šalis Sent Kitsas ir Nevis turėtų laikytis Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo vykdant žvejybą šiaurės rytų Atlante (NEAFC konvencija). NEAFC konvencijoje ir 2013 m. Pareiškime dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo vykdant žvejybą šiaurės rytų Atlante aiškinimo ir įgyvendinimo išreiškiamas pritarimas, be kitų tarptautinių dokumentų, atitinkamoms Jungtinių Tautų susitarimo dėl žuvų išteklių (UNFSA) (5) nuostatoms. Todėl Sent Kitsas ir Nevis turėtų laikytis UNFSA. Tačiau (17), (18), (23), (24), (29)–(36), (43) ir (44) konstatuojamosiose dalyse aprašyti faktai rodo, kad Sent Kitsas ir Nevis neįvykdė jam skirtų vėliavos valstybės įpareigojimų dėl šio susitarimo. Komisija mano, kad minėti faktai yra pagrindas šiam sprendimui priimti.

| (43) | Remdamasi informacija, surinkta per 2014 m. apsilankymus ir gauta iš atitinkamų pakrantės valstybių, Komisija taip pat nustatė, kad Sent Kitso ir Nevio laivai vakarų Afrikos pakrantės valstybių jurisdikcijos vandenyse žvejoja tunus ir tunams giminingų rūšių žuvis. Šiuo atveju Sent Kitsas ir Nevis, kaip vėliavos valstybė, turėtų bendradarbiauti su RŽVO, kurios kompetencijai priklauso tas rajonas ir tie žuvų ištekliai, t. y. su Tarptautine Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT). Tačiau Sent Kitsas ir Nevis nėra nei susitariančioji ICCAT šalis, nei su ja tik bendradarbiaujanti šalis. Sent Kitsas ir Nevis nevykdo jam skirtų vėliavos valstybės įpareigojimų, UNCLOS 64 straipsnyje nustatytų kitoms valstybėms, kurių piliečiai žvejoja pakrantės valstybių jurisdikcijos rajonuose. |
| --- | --- |

(43)

Remdamasi informacija, surinkta per 2014 m. apsilankymus ir gauta iš atitinkamų pakrantės valstybių, Komisija taip pat nustatė, kad Sent Kitso ir Nevio laivai vakarų Afrikos pakrantės valstybių jurisdikcijos vandenyse žvejoja tunus ir tunams giminingų rūšių žuvis. Šiuo atveju Sent Kitsas ir Nevis, kaip vėliavos valstybė, turėtų bendradarbiauti su RŽVO, kurios kompetencijai priklauso tas rajonas ir tie žuvų ištekliai, t. y. su Tarptautine Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT). Tačiau Sent Kitsas ir Nevis nėra nei susitariančioji ICCAT šalis, nei su ja tik bendradarbiaujanti šalis. Sent Kitsas ir Nevis nevykdo jam skirtų vėliavos valstybės įpareigojimų, UNCLOS 64 straipsnyje nustatytų kitoms valstybėms, kurių piliečiai žvejoja pakrantės valstybių jurisdikcijos rajonuose.

| (44) | Sent Kitsas ir Nevis nėra nei susitariančioji CCAMLR šalis, nei su ja tik bendradarbiaujanti šalis. Išsaugojimo priemonės Nr. 10–05 įgyvendinimo ataskaitoje (6) CCAMLR sekretoriatas pabrėžė, kad nuo 2013 m. rugsėjo 24 d. pripažinta, jog Sent Kitsas ir Nevis daugiau kaip penkerius pastaruosius metus galėjo užsiimti Dissostichus spp. žvejyba ir (arba) prekyba, ir nebendradarbiavo su CCAMLR pagal sužvejoto žuvų kiekio dokumentavimo sistemą. Toks nebendradarbiavimas prieštarauja vėliavos valstybės įpareigojimams, nustatytiems UNCLOS 119 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(44)

Sent Kitsas ir Nevis nėra nei susitariančioji CCAMLR šalis, nei su ja tik bendradarbiaujanti šalis. Išsaugojimo priemonės Nr. 10–05 įgyvendinimo ataskaitoje (6) CCAMLR sekretoriatas pabrėžė, kad nuo 2013 m. rugsėjo 24 d. pripažinta, jog Sent Kitsas ir Nevis daugiau kaip penkerius pastaruosius metus galėjo užsiimti Dissostichus spp. žvejyba ir (arba) prekyba, ir nebendradarbiavo su CCAMLR pagal sužvejoto žuvų kiekio dokumentavimo sistemą. Toks nebendradarbiavimas prieštarauja vėliavos valstybės įpareigojimams, nustatytiems UNCLOS 119 straipsnio 2 dalyje.

| (45) | Be to, per apsilankymą Sent Kitse ir Nevyje Komisija išsiaiškino, kad už laivų registravimą atsakingas šios valstybės tarptautinis laivų registras įsikūręs ne jos teritorijoje. Kadangi Sent Kitso ir Nevio institucijos nepakankamai kontroliuoja registravimo procesą ir trūksta atitinkamų reikalavimų, kaip antai nustatytų FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairių 14 punkte, neužtikrinamas realus su Sent Kitso ir Nevio vėliava plaukiojančių laivų ryšys su šia šalimi. Realaus valstybės ir jos registre įregistruotų laivų ryšio stoka pažeidžia UNCLOS 91 straipsnyje nustatytas laivų nacionalinės priklausomybės sąlygas. |
| --- | --- |

(45)

Be to, per apsilankymą Sent Kitse ir Nevyje Komisija išsiaiškino, kad už laivų registravimą atsakingas šios valstybės tarptautinis laivų registras įsikūręs ne jos teritorijoje. Kadangi Sent Kitso ir Nevio institucijos nepakankamai kontroliuoja registravimo procesą ir trūksta atitinkamų reikalavimų, kaip antai nustatytų FAO parengtų vėliavos valstybės veiksmų gairių 14 punkte, neužtikrinamas realus su Sent Kitso ir Nevio vėliava plaukiojančių laivų ryšys su šia šalimi. Realaus valstybės ir jos registre įregistruotų laivų ryšio stoka pažeidžia UNCLOS 91 straipsnyje nustatytas laivų nacionalinės priklausomybės sąlygas.

| (46) | Galiausiai, priešingai nei nurodyta IPOA IUU 25, 26 ir 27 punktuose pateiktose rekomendacijose, Sent Kitsas ir Nevis neparengė nacionalinio kovos su NNN žvejyba veiksmų plano. |
| --- | --- |

(46)

Galiausiai, priešingai nei nurodyta IPOA IUU 25, 26 ir 27 punktuose pateiktose rekomendacijose, Sent Kitsas ir Nevis neparengė nacionalinio kovos su NNN žvejyba veiksmų plano.

| (47) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir visais šalies pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalis galima teigti, kad Sent Kitsas ir Nevis nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų pareigų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis, įstatymais ir išsaugojimo bei valdymo priemonėmis. |
| --- | --- |

(47)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir visais šalies pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalis galima teigti, kad Sent Kitsas ir Nevis nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų pareigų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis, įstatymais ir išsaugojimo bei valdymo priemonėmis.

3.4.   Specifiniai besivystančioms šalims būdingi sunkumai

| (48) | Primenama, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (7) Sent Kitsas ir Nevis laikomas pažengusios žmogaus socialinės raidos šalimi (72-oji vieta iš 187 šalių). Be to, primenama, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 Sent Kitsas ir Nevis priskiriamas didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių ir teritorijų kategorijai. |
| --- | --- |

(48)

Primenama, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (7) Sent Kitsas ir Nevis laikomas pažengusios žmogaus socialinės raidos šalimi (72-oji vieta iš 187 šalių). Be to, primenama, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 Sent Kitsas ir Nevis priskiriamas didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių ir teritorijų kategorijai.

| (49) | Atsižvelgiant į tokį įvertinimą, Sent Kitso ir Nevio negalima laikyti šalimi, kurioje būtų ypatingų apribojimų, tiesiogiai nulemtų jos išsivystymo lygio. Nenustatyta jokių akivaizdžių įrodymų, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad Sent Kitsas ir Nevis pagal tarptautinę teisę jam skirtų įpareigojimų nevykdo dėl nepakankamo išsivystymo lygio. Taip pat nėra jokių konkrečių įrodymų, kuriais remiantis nustatytus žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros trūkumus būtų galima sieti su pajėgumų ar infrastruktūros stoka. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad Sent Kitso ir Nevio institucijos nepateikė jokių argumentų, susijusių su išsivystymo lygio nulemtais sunkumais, ir teigė, kad bendro jo administracijos efektyvumo lygis yra pakankamas. |
| --- | --- |

(49)

Atsižvelgiant į tokį įvertinimą, Sent Kitso ir Nevio negalima laikyti šalimi, kurioje būtų ypatingų apribojimų, tiesiogiai nulemtų jos išsivystymo lygio. Nenustatyta jokių akivaizdžių įrodymų, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad Sent Kitsas ir Nevis pagal tarptautinę teisę jam skirtų įpareigojimų nevykdo dėl nepakankamo išsivystymo lygio. Taip pat nėra jokių konkrečių įrodymų, kuriais remiantis nustatytus žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros trūkumus būtų galima sieti su pajėgumų ar infrastruktūros stoka. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad Sent Kitso ir Nevio institucijos nepateikė jokių argumentų, susijusių su išsivystymo lygio nulemtais sunkumais, ir teigė, kad bendro jo administracijos efektyvumo lygis yra pakankamas.

| (50) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais šalies pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 7 dalį galima teigti, kad su žvejyba susijusiai Sent Kitso ir Nevio išsivystymo būklei ir apskritai su žvejyba susijusiai veiklai jo išsivystymo lygis nekenkia. |
| --- | --- |

(50)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis ir visais šalies pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 7 dalį galima teigti, kad su žvejyba susijusiai Sent Kitso ir Nevio išsivystymo būklei ir apskritai su žvejyba susijusiai veiklai jo išsivystymo lygis nekenkia.

4.   IŠVADA DĖL GALIMO PRIPAŽINIMO NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

| (51) | Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, kad Sent Kitsas ir Nevis nevykdo pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos, uosto, pakrantės ir rinkos valstybės pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, vadovaujantis NNN reglamento 32 straipsniu, šiai šaliai turėtų būti pranešta apie tai, kad Komisija ją gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba. |
| --- | --- |

(51)

Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, kad Sent Kitsas ir Nevis nevykdo pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos, uosto, pakrantės ir rinkos valstybės pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, vadovaujantis NNN reglamento 32 straipsniu, šiai šaliai turėtų būti pranešta apie tai, kad Komisija ją gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba.

| (52) | Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio 1 dalį Komisija turėtų informuoti Sent Kitsą ir Nevį apie tai, kad jis gali būti pripažintas nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi. Taip pat Komisija Sent Kitso ir Nevio atžvilgiu turėtų imtis visų NNN žvejybos reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Tinkamo administravimo tikslais turėtų būti nustatytas laikotarpis, per kurį minėtoji šalis galėtų raštu atsakyti į tokį pranešimą ir ištaisyti padėtį. |
| --- | --- |

(52)

Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio 1 dalį Komisija turėtų informuoti Sent Kitsą ir Nevį apie tai, kad jis gali būti pripažintas nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi. Taip pat Komisija Sent Kitso ir Nevio atžvilgiu turėtų imtis visų NNN žvejybos reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Tinkamo administravimo tikslais turėtų būti nustatytas laikotarpis, per kurį minėtoji šalis galėtų raštu atsakyti į tokį pranešimą ir ištaisyti padėtį.

| (53) | Be to, pranešimas Sent Kitsui ir Neviui apie tai, kad jis gali būti pripažintas šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia, pagal šį sprendimą nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis tolesnių veiksmų ir savaime nereiškia įpareigojimo imtis tokių veiksmų siekiant nustatyti ir sudaryti nebendradarbiaujančių šalių sąrašą, |
| --- | --- |

(53)

Be to, pranešimas Sent Kitsui ir Neviui apie tai, kad jis gali būti pripažintas šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia, pagal šį sprendimą nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis tolesnių veiksmų ir savaime nereiškia įpareigojimo imtis tokių veiksmų siekiant nustatyti ir sudaryti nebendradarbiaujančių šalių sąrašą,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Sent Kitsui ir Neviui pranešama, kad Komisija jį gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 12 d.

Komisijos vardu

Karmenu VELLA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

1

(2)  Informacija iš http://hdr.undp.org/en/statistics

2

(3)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).

3

(4)  Paramos vystymuisi komiteto parengtas oficialios paramos vystymuisi gavėjų sąrašas (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

4

(5)  Žr. Pareiškimo dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo vykdant žvejybą šiaurės rytų Atlante aiškinimo ir įgyvendinimo preambulę, http://www.dgrm.min-agricultura.pt/xeo/attachfileu.jsp?look_parentBoui=248939&att_display=n&att_download=y

5

(6)  CCAMLR-XXXII/BG/08.24, 2013 m. rugsėjo mėn.

6

(7)  Žr. 2 išnašą.

7

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/23

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2014 m. gruodžio 12 d.

dėl pranešimo trečiajai šaliai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba

(2014/C 447/11)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (1), visų pirma į jo 32 straipsnį,

kadangi:

1.   ĮVADAS

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (toliau – NNN žvejybos reglamentas) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (toliau – NNN žvejybos reglamentas) nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti.

| (2) | NNN žvejybos reglamento VI skyriuje išdėstyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų jų atžvilgiu, sudaromas jų sąrašas, išbraukiama iš jų sąrašo, tas sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių. |
| --- | --- |

(2)

NNN žvejybos reglamento VI skyriuje išdėstyta tvarka, pagal kurią nustatomos nebendradarbiaujančios trečiosios šalys, imamasi veiksmų jų atžvilgiu, sudaromas jų sąrašas, išbraukiama iš jų sąrašo, tas sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių.

| (3) | Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turi pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Jis turi būti grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais. Komisija trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas, atžvilgiu taip pat turi imtis visų to reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma Komisija pranešime turi pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus, suteikti galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. Komisija turi suteikti trečiosioms šalims, kurioms pateiktas pranešimas, pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir pamatuotą laikotarpį padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(3)

Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnį Komisija turi pranešti trečiosioms šalims apie tai, kad jos gali būti pripažintos nebendradarbiaujančiomis šalimis. Toks pranešimas yra preliminarus. Jis turi būti grindžiamas NNN žvejybos reglamento 31 straipsnyje nustatytais kriterijais. Komisija trečiųjų šalių, kurioms pateiktas pranešimas, atžvilgiu taip pat turi imtis visų to reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Visų pirma Komisija pranešime turi pateikti informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir svarstymus, suteikti galimybę toms šalims atsakyti ir pateikti tokį pripažinimo pagrindimą paneigiančių įrodymų arba, kai tinka, pateikti padėties pagerinimo veiksmų planą ir priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti. Komisija turi suteikti trečiosioms šalims, kurioms pateiktas pranešimas, pakankamai laiko atsakyti į pranešimą ir pamatuotą laikotarpį padėčiai ištaisyti.

| (4) | Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį Komisija turi nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis turi būti pripažinta nebendradarbiaujančia, jeigu ji kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė nevykdo pagal tarptautinę teisę jai skirtų pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti. |
| --- | --- |

(4)

Pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnį Komisija turi nustatyti trečiąsias šalis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Trečioji šalis turi būti pripažinta nebendradarbiaujančia, jeigu ji kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė nevykdo pagal tarptautinę teisę jai skirtų pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ar ją panaikinti.

| (5) | Trečiųjų šalių pripažinimas nebendradarbiaujančiomis turi būti grindžiamas visos pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 2 dalį gautos informacijos apžvalga. |
| --- | --- |

(5)

Trečiųjų šalių pripažinimas nebendradarbiaujančiomis turi būti grindžiamas visos pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 2 dalį gautos informacijos apžvalga.

| (6) | Pagal NNN žvejybos reglamento 33 straipsnį Taryba turi sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Toms šalims taikomos, inter alia, NNN žvejybos reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

(6)

Pagal NNN žvejybos reglamento 33 straipsnį Taryba turi sudaryti nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Toms šalims taikomos, inter alia, NNN žvejybos reglamento 38 straipsnyje nustatytos priemonės.

| (7) | Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalį, kad būtų pripažinti trečiųjų šalių–vėliavos valstybių patvirtinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai, tų valstybių prašoma pranešti Komisijai apie nacionalines priemones, susijusias su įstatymų, kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu. |
| --- | --- |

(7)

Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 1 dalį, kad būtų pripažinti trečiųjų šalių–vėliavos valstybių patvirtinti sužvejotų žuvų kiekio sertifikatai, tų valstybių prašoma pranešti Komisijai apie nacionalines priemones, susijusias su įstatymų, kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jų žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu.

| (8) | Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalį Komisija turi vykdyti administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis su šio reglamento įgyvendinimu susijusiose srityse. |
| --- | --- |

(8)

Pagal NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalį Komisija turi vykdyti administracinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis su šio reglamento įgyvendinimu susijusiose srityse.

2.   TUVALU TAIKOMA TVARKA

| (9) | 2014 m. vasario 18–20 d. Komisija, padedama Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (EŽKA), NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalyje numatyta administracinio bendradarbiavimo tvarka apsilankė Tuvalu. |
| --- | --- |

(9)

2014 m. vasario 18–20 d. Komisija, padedama Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (EŽKA), NNN žvejybos reglamento 20 straipsnio 4 dalyje numatyta administracinio bendradarbiavimo tvarka apsilankė Tuvalu.

| (10) | Per apsilankymą buvo siekiama patikrinti informaciją apie Tuvalu taikomas priemones, susijusias su įstatymų ir kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jo žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu, ir apie priemones, kurių Tuvalu ėmėsi, kad įvykdytų kovos su NNN žvejyba įpareigojimus. |
| --- | --- |

(10)

Per apsilankymą buvo siekiama patikrinti informaciją apie Tuvalu taikomas priemones, susijusias su įstatymų ir kitų teisės aktų ir išsaugojimo bei valdymo priemonių, kurių turi laikytis jo žvejybos laivai, įgyvendinimu, kontrole ir vykdymo užtikrinimu, ir apie priemones, kurių Tuvalu ėmėsi, kad įvykdytų kovos su NNN žvejyba įpareigojimus.

| (11) | Galutinė apsilankymo ataskaita išsiųsta Tuvalu 2014 m. kovo 18 d. |
| --- | --- |

(11)

Galutinė apsilankymo ataskaita išsiųsta Tuvalu 2014 m. kovo 18 d.

| (12) | Tuvalu pateikė savo atsakymą į galutinę apsilankymo ataskaitą 2014 m. spalio 16 d. |
| --- | --- |

(12)

Tuvalu pateikė savo atsakymą į galutinę apsilankymo ataskaitą 2014 m. spalio 16 d.

| (13) | Tuvalu yra Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) narys. Jis yra ratifikavęs 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) ir 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (UNFSA). Jis yra Ramiojo vandenyno salų forumo žuvininkystės agentūros (FFA) konvencijos (2) ir Nauru susitarimo (PNA) dėl bendradarbiavimo valdant bendros svarbos išteklių žvejybą (3) šalis. |
| --- | --- |

(13)

Tuvalu yra Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) narys. Jis yra ratifikavęs 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) ir 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (UNFSA). Jis yra Ramiojo vandenyno salų forumo žuvininkystės agentūros (FFA) konvencijos (2) ir Nauru susitarimo (PNA) dėl bendradarbiavimo valdant bendros svarbos išteklių žvejybą (3) šalis.

| (14) | Komisija, siekdama įvertinti, ar Tuvalu vykdo jam skirtus vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės tarptautinius įpareigojimus, nustatytus 13 konstatuojamojoje dalyje nurodytuose tarptautiniuose susitarimuose, taip pat toje konstatuojamojoje dalyje nurodytos regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) nustatytus įpareigojimus, rinko ir vertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo šiuo tikslu reikalinga. |
| --- | --- |

(14)

Komisija, siekdama įvertinti, ar Tuvalu vykdo jam skirtus vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės tarptautinius įpareigojimus, nustatytus 13 konstatuojamojoje dalyje nurodytuose tarptautiniuose susitarimuose, taip pat toje konstatuojamojoje dalyje nurodytos regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) nustatytus įpareigojimus, rinko ir vertino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo šiuo tikslu reikalinga.

| (15) | Komisija taip pat pasinaudojo informacija, gauta iš RŽVO, šiuo atveju WCPFC, paskelbtų duomenų, taip pat viešai skelbiama informacija. |
| --- | --- |

(15)

Komisija taip pat pasinaudojo informacija, gauta iš RŽVO, šiuo atveju WCPFC, paskelbtų duomenų, taip pat viešai skelbiama informacija.

3.   RIZIKA TUVALU BŪTI PRIPAŽINTAM NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

| (16) | Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalimi Komisija išnagrinėjo Tuvalu skirtas vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigas. Atlikdama tą peržiūrą Komisija atsižvelgė į NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus. |
| --- | --- |

(16)

Remdamasi NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 dalimi Komisija išnagrinėjo Tuvalu skirtas vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybės pareigas. Atlikdama tą peržiūrą Komisija atsižvelgė į NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4–7 dalyse nurodytus kriterijus.

3.1.   Pasikartojančią NNN žvejybą vykdantys laivai ir NNN žvejybos produktų prekybos srautai (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 4 dalis)

| (17) | Kalbant apie laivus, plaukiojančius su Tuvalu vėliava, pažymėtina, kad remiantis RŽVO laivų sąrašuose pateikta informacija, tokių laivų laikinuose arba galutiniuose NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašuose nėra ir nepateikta jokių įrodymų apie ankstesnius su šios valstybės vėliava plaukiojančių laivų NNN žvejybos atvejus, kurie suteiktų Komisijai pagrindą vertinti su pasikartojančia NNN žvejybos veikla susijusias jos priemones, nurodytas NNN reglamento 31 straipsnio 4 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(17)

Kalbant apie laivus, plaukiojančius su Tuvalu vėliava, pažymėtina, kad remiantis RŽVO laivų sąrašuose pateikta informacija, tokių laivų laikinuose arba galutiniuose NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašuose nėra ir nepateikta jokių įrodymų apie ankstesnius su šios valstybės vėliava plaukiojančių laivų NNN žvejybos atvejus, kurie suteiktų Komisijai pagrindą vertinti su pasikartojančia NNN žvejybos veikla susijusias jos priemones, nurodytas NNN reglamento 31 straipsnio 4 dalies a punkte.

| (18) | Kadangi nėra informacijos ir įrodymų, kaip paaiškinta 17 konstatuojamojoje dalyje, daroma išvada, kad pagal 31 straipsnio 3 dalį ir 31 straipsnio 4 dalies a punktą nebūtina vertinti, ar Tuvalu veiksmai siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti atitinka pagal tarptautinę teisę jam skirtas vėliavos valstybės pareigas dėl NNN žvejybą vykdančių laivų ir NNN žvejybos, kurią vykdo arba remia su jo vėliava plaukiojantys laivai arba jo piliečiai. |
| --- | --- |

(18)

Kadangi nėra informacijos ir įrodymų, kaip paaiškinta 17 konstatuojamojoje dalyje, daroma išvada, kad pagal 31 straipsnio 3 dalį ir 31 straipsnio 4 dalies a punktą nebūtina vertinti, ar Tuvalu veiksmai siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti atitinka pagal tarptautinę teisę jam skirtas vėliavos valstybės pareigas dėl NNN žvejybą vykdančių laivų ir NNN žvejybos, kurią vykdo arba remia su jo vėliava plaukiojantys laivai arba jo piliečiai.

3.2.   Nepakankamas bendradarbiavimas ir reikalavimų vykdymas (NNN reglamento 31 straipsnio 5 dalis)

| (19) | Komisija išanalizavo, ar Tuvalu institucijos veiksmingai bendradarbiavo su Komisija atsiliepdamos į Komisijos prašymus ištirti NNN žvejybos ir su ja susijusią veiklą, palaikyti grįžtamąjį ryšį arba vykdyti tolesnes priemones. |
| --- | --- |

(19)

Komisija išanalizavo, ar Tuvalu institucijos veiksmingai bendradarbiavo su Komisija atsiliepdamos į Komisijos prašymus ištirti NNN žvejybos ir su ja susijusią veiklą, palaikyti grįžtamąjį ryšį arba vykdyti tolesnes priemones.

| (20) | Tuvalu nenoriai bendradarbiauja su Komisija siekdamas panaikinti savo žvejybos valdymo sistemos trūkumus, nustatytus per Komisijos apsilankymą. 2014 m. spalio 16 d. atsakyme į galutinę ataskaitą Tuvalu neprisiima sutartinių įsipareigojimų panaikinti Komisijos nustatytus trūkumus. Tuvalu pripažino problemas ir uždavinius, jo manymu, padėčiai pagerinti prireiks techninės pagalbos ir laiko, tačiau jis neprisiima jokių įsipareigojimų ir nesiūlo jokio konkretaus veiksmų plano aptiktoms problemoms išspręsti. |
| --- | --- |

(20)

Tuvalu nenoriai bendradarbiauja su Komisija siekdamas panaikinti savo žvejybos valdymo sistemos trūkumus, nustatytus per Komisijos apsilankymą. 2014 m. spalio 16 d. atsakyme į galutinę ataskaitą Tuvalu neprisiima sutartinių įsipareigojimų panaikinti Komisijos nustatytus trūkumus. Tuvalu pripažino problemas ir uždavinius, jo manymu, padėčiai pagerinti prireiks techninės pagalbos ir laiko, tačiau jis neprisiima jokių įsipareigojimų ir nesiūlo jokio konkretaus veiksmų plano aptiktoms problemoms išspręsti.

| (21) | Bendrai vertindama, kaip Tuvalu vykdo pareigą laikytis jam skirtų vėliavos, uosto ir pakrantės valstybės įpareigojimų, Komisija taip pat tyrė, ar jis bendradarbiauja su kitomis vėliavos valstybėmis kovojant su NNN žvejyba. |
| --- | --- |

(21)

Bendrai vertindama, kaip Tuvalu vykdo pareigą laikytis jam skirtų vėliavos, uosto ir pakrantės valstybės įpareigojimų, Komisija taip pat tyrė, ar jis bendradarbiauja su kitomis vėliavos valstybėmis kovojant su NNN žvejyba.

| (22) | Pagal UNCLOS 63 ir 64 straipsnius pakrantės valstybės ir vėliavos valstybės turi bendradarbiauti valdydamos vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklius. UNFSA 7 ir 20 straipsniuose išplėtojamas įpareigojimas bendradarbiauti nustatant suderinamas išsaugojimo bei valdymo priemones ir užtikrinant atitiktį joms bei jų vykdymą. Be to, FAO kodekso (4) 7.1.3 punkte rekomenduojama, kad vienos valstybės ribas viršijančius ir tarpvalstybinius žuvų išteklius naudojančios valstybės sudarytų dvišalius susitarimus, kuriais užtikrintų veiksmingą bendradarbiavimą, kad ištekliai būtų efektyviai saugomi ir valdomi. Tai plačiau išdėstyta Tarptautinio veiksmų plano, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (IPOA IUU) (5) 28 ir 51 punktuose išsamiai apibūdinant tiesioginio valstybių bendradarbiavimo praktiką, įskaitant keitimąsi pakrantės valstybių turima informacija. |
| --- | --- |

(22)

Pagal UNCLOS 63 ir 64 straipsnius pakrantės valstybės ir vėliavos valstybės turi bendradarbiauti valdydamos vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklius. UNFSA 7 ir 20 straipsniuose išplėtojamas įpareigojimas bendradarbiauti nustatant suderinamas išsaugojimo bei valdymo priemones ir užtikrinant atitiktį joms bei jų vykdymą. Be to, FAO kodekso (4) 7.1.3 punkte rekomenduojama, kad vienos valstybės ribas viršijančius ir tarpvalstybinius žuvų išteklius naudojančios valstybės sudarytų dvišalius susitarimus, kuriais užtikrintų veiksmingą bendradarbiavimą, kad ištekliai būtų efektyviai saugomi ir valdomi. Tai plačiau išdėstyta Tarptautinio veiksmų plano, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (IPOA IUU) (5) 28 ir 51 punktuose išsamiai apibūdinant tiesioginio valstybių bendradarbiavimo praktiką, įskaitant keitimąsi pakrantės valstybių turima informacija.

| (23) | Šiuo atžvilgiu WCPFC konvencijos (6) 25 straipsnio 10 dalyje reikalaujama, kad kiekviena WCPFC narė, turėdama pagrįstų priežasčių įtarti, kad su kitos valstybės vėliava plaukiojantis laivas vykdo veiklą, dėl kurios sumažėja konvencijos rajone taikomų išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumas, turi į tai atkreipti tos vėliavos valstybės dėmesį. |
| --- | --- |

(23)

Šiuo atžvilgiu WCPFC konvencijos (6) 25 straipsnio 10 dalyje reikalaujama, kad kiekviena WCPFC narė, turėdama pagrįstų priežasčių įtarti, kad su kitos valstybės vėliava plaukiojantis laivas vykdo veiklą, dėl kurios sumažėja konvencijos rajone taikomų išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumas, turi į tai atkreipti tos vėliavos valstybės dėmesį.

| (24) | Veiksmingo bendradarbiavimo priemonių svarba turi būti įvertinta atsižvelgiant į tai, kad Tuvalu jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse daugiausia veiklą vykdo su užsienio valstybių vėliavomis plaukiojantys laivai. Remiantis informacija, kurią per Komisijos apsilankymą 2014 m. vasario mėn. pateikė Tuvalu institucijos, iš viso šiuo metu sudaryta 18 privačių dvišalių licencijų sutarčių su 10 šalių. Veiklą vykdyti Tuvalu vandenyse leidžiama 213 gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, 17 kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų ir 7 ūdomis žvejojantiems laivams, iš kurių tik vienas gaubiamuoju tinklu žvejojantis laivas ir du ūdomis žvejojantys laivai plaukioja su Tuvalu vėliava. Nepaisant to, Tuvalu pripažino, kad su kitomis vėliavos valstybėmis neužmegzta jokių bendradarbiavimo ryšių, kuriuos palaikydamas galėtų laikytis bendradarbiavimo su vėliavos valstybėmis įsipareigojimų, aprašytų 22 ir 23 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(24)

Veiksmingo bendradarbiavimo priemonių svarba turi būti įvertinta atsižvelgiant į tai, kad Tuvalu jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse daugiausia veiklą vykdo su užsienio valstybių vėliavomis plaukiojantys laivai. Remiantis informacija, kurią per Komisijos apsilankymą 2014 m. vasario mėn. pateikė Tuvalu institucijos, iš viso šiuo metu sudaryta 18 privačių dvišalių licencijų sutarčių su 10 šalių. Veiklą vykdyti Tuvalu vandenyse leidžiama 213 gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, 17 kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų ir 7 ūdomis žvejojantiems laivams, iš kurių tik vienas gaubiamuoju tinklu žvejojantis laivas ir du ūdomis žvejojantys laivai plaukioja su Tuvalu vėliava. Nepaisant to, Tuvalu pripažino, kad su kitomis vėliavos valstybėmis neužmegzta jokių bendradarbiavimo ryšių, kuriuos palaikydamas galėtų laikytis bendradarbiavimo su vėliavos valstybėmis įsipareigojimų, aprašytų 22 ir 23 konstatuojamosiose dalyse.

| (25) | Kalbant apie veiksmingas reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemones, UNFSA 19 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad už pažeidimus taikomos sankcijos turi būti pakankamai griežtos, kad būtų veiksmingai užtikrintas reikalavimų laikymasis, atgrasyta nuo pažeidimų visuose vandenyse ir pažeidėjai iš neteisėtos veiklos negautų naudos. Kaip paaiškinta 26–29 konstatuojamosiose dalyse, Tuvalu neturi nei teisinės sistemos, nei savo laivų kontrolės ar kontrolės savo vandenyse priemonių, kurios būtinos pažeidėjams adekvačiai bausti. |
| --- | --- |

(25)

Kalbant apie veiksmingas reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemones, UNFSA 19 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad už pažeidimus taikomos sankcijos turi būti pakankamai griežtos, kad būtų veiksmingai užtikrintas reikalavimų laikymasis, atgrasyta nuo pažeidimų visuose vandenyse ir pažeidėjai iš neteisėtos veiklos negautų naudos. Kaip paaiškinta 26–29 konstatuojamosiose dalyse, Tuvalu neturi nei teisinės sistemos, nei savo laivų kontrolės ar kontrolės savo vandenyse priemonių, kurios būtinos pažeidėjams adekvačiai bausti.

| (26) | Sankcijų sistema nustatyta 2006 m. Tuvalu jūrų išteklių akte. Nors 2012 m. tas aktas iš dalies pakeistas, jame neatsižvelgta į naujausias tarptautinės teisės nuostatas dėl kovos su NNN žvejyba. Šiuo atžvilgiu dabartinėje teisės sistemoje taip pat trūksta aiškių NNN žvejybos veiklos ir didelių pažeidimų apibrėžimų ir išsamaus jų sąrašo su už juos taikomomis griežtomis sankcijomis. |
| --- | --- |

(26)

Sankcijų sistema nustatyta 2006 m. Tuvalu jūrų išteklių akte. Nors 2012 m. tas aktas iš dalies pakeistas, jame neatsižvelgta į naujausias tarptautinės teisės nuostatas dėl kovos su NNN žvejyba. Šiuo atžvilgiu dabartinėje teisės sistemoje taip pat trūksta aiškių NNN žvejybos veiklos ir didelių pažeidimų apibrėžimų ir išsamaus jų sąrašo su už juos taikomomis griežtomis sankcijomis.

| (27) | Be to, Tuvalu teisės aktuose nėra sistemingų papildomų administracinių priemonių. Esamos tokios priemonės apima tik licencijų galiojimo sustabdymą ir panaikinimą ir taikomos tik didelių pažeidimų atvejais, o pastarieji Tuvalu teisėje neapibrėžti. |
| --- | --- |

(27)

Be to, Tuvalu teisės aktuose nėra sistemingų papildomų administracinių priemonių. Esamos tokios priemonės apima tik licencijų galiojimo sustabdymą ir panaikinimą ir taikomos tik didelių pažeidimų atvejais, o pastarieji Tuvalu teisėje neapibrėžti.

| (28) | Sunkių nusikalstamų veikų ar pažeidimų samprata Tuvalu teisėje neišvystyta. Dabartinėje teisės sistemoje nenumatyta jokių nuostolingų sankcijų, kurios neleistų pažeidėjams gauti naudos iš neteisėtos veiklos. |
| --- | --- |

(28)

Sunkių nusikalstamų veikų ar pažeidimų samprata Tuvalu teisėje neišvystyta. Dabartinėje teisės sistemoje nenumatyta jokių nuostolingų sankcijų, kurios neleistų pažeidėjams gauti naudos iš neteisėtos veiklos.

| (29) | Tad dabartinė sankcijų sistema nėra pakankamai visapusiška ir griežta, kad atliktų atgrasomąją funkciją. Iš tiesų priemonės už sunkius pažeidimus neadekvačios, kad būtų galima užtikrinti reikalavimų laikymąsi ir atgrasyti nuo pažeidimų visuose vandenyse ir kad pažeidėjai negautų naudos iš neteisėtos veiklos, kaip reikalaujama UNFSA 19 straipsnio 2 dalyje ir WCPFC konvencijos 25 straipsnio 7 dalyje. |
| --- | --- |

(29)

Tad dabartinė sankcijų sistema nėra pakankamai visapusiška ir griežta, kad atliktų atgrasomąją funkciją. Iš tiesų priemonės už sunkius pažeidimus neadekvačios, kad būtų galima užtikrinti reikalavimų laikymąsi ir atgrasyti nuo pažeidimų visuose vandenyse ir kad pažeidėjai negautų naudos iš neteisėtos veiklos, kaip reikalaujama UNFSA 19 straipsnio 2 dalyje ir WCPFC konvencijos 25 straipsnio 7 dalyje.

| (30) | Galimybės nustatyti NNN žvejybos atvejų dažnumą, jų pobūdį, aplinkybes, mastą ir reikšmingumą taip pat sumažėja dėl aiškumo ir skaidrumo stokos, apibūdintos 39–48 konstatuojamosiose dalyse. Dėl šių trūkumų neįmanoma patikimai nustatyti potencialaus su NNN žvejybos susijusios veiklos masto. Bet kuriuo atveju akivaizdu, kad, kai trūksta skaidrumo ir nėra veiksmingos kontrolės, atsiveria galimybės neteisėtai veiklai. |
| --- | --- |

(30)

Galimybės nustatyti NNN žvejybos atvejų dažnumą, jų pobūdį, aplinkybes, mastą ir reikšmingumą taip pat sumažėja dėl aiškumo ir skaidrumo stokos, apibūdintos 39–48 konstatuojamosiose dalyse. Dėl šių trūkumų neįmanoma patikimai nustatyti potencialaus su NNN žvejybos susijusios veiklos masto. Bet kuriuo atveju akivaizdu, kad, kai trūksta skaidrumo ir nėra veiksmingos kontrolės, atsiveria galimybės neteisėtai veiklai.

| (31) | Atsižvelgiant į Tuvalu finansinius ir administracinius pajėgumus pažymėtina, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (7) jis neklasifikuojamas. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006 (8) II priede Tuvalu priskiriamas mažiausiai išsivysčiusių šalių kategorijai, kaip ir 2013 m. sausio 1 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto parengtame oficialios paramos vystymuisi gavėjų sąraše (9). Dėl to Tuvalu finansinių ir administracinių pajėgumų apribojimai gali būti laikomi vienu iš veiksnių, mažinančių Tuvalu galimybes vykdyti bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo pareigas. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į Tuvalu finansinius ir administracinius pajėgumus pažymėtina, kad pagal Jungtinių Tautų žmogaus socialinės raidos indeksą (7) jis neklasifikuojamas. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006 (8) II priede Tuvalu priskiriamas mažiausiai išsivysčiusių šalių kategorijai, kaip ir 2013 m. sausio 1 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto parengtame oficialios paramos vystymuisi gavėjų sąraše (9). Dėl to Tuvalu finansinių ir administracinių pajėgumų apribojimai gali būti laikomi vienu iš veiksnių, mažinančių Tuvalu galimybes vykdyti bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo pareigas.

| (32) | Nepaisant 31 konstatuojamojoje dalyje pateikto įvertinimo, taip pat pažymėtina, kad, remiantis per 2014 m. vasario mėn. apsilankymą surinkta informacija, negalima teigti, jog Tuvalu trūksta finansinių išteklių. Jam greičiau jau trūksta būtinų teisinių ir administracinių sąlygų užtikrinti veiksmingą ir efektyvų jam skirtų vėliavos, pakrantės, uosto ir rinkos valstybės pareigų vykdymą. |
| --- | --- |

(32)

Nepaisant 31 konstatuojamojoje dalyje pateikto įvertinimo, taip pat pažymėtina, kad, remiantis per 2014 m. vasario mėn. apsilankymą surinkta informacija, negalima teigti, jog Tuvalu trūksta finansinių išteklių. Jam greičiau jau trūksta būtinų teisinių ir administracinių sąlygų užtikrinti veiksmingą ir efektyvų jam skirtų vėliavos, pakrantės, uosto ir rinkos valstybės pareigų vykdymą.

| (33) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir visais Tuvalu pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 5 dalis galima teigti, kad Tuvalu nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos valstybės pareigų dėl bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo pastangų. |
| --- | --- |

(33)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje išaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir visais Tuvalu pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 5 dalis galima teigti, kad Tuvalu nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos valstybės pareigų dėl bendradarbiavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo pastangų.

3.3.   Tarptautinių taisyklių nesilaikymas (NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 6 dalis)

| (34) | Tuvalu yra ratifikavęs UNCLOS ir UNFSA. Jis yra WCPFC narys. Jis yra FFA konvencijos ir Nauru susitarimo dėl bendradarbiavimo valdant bendros svarbos išteklių žvejybą šalis. |
| --- | --- |

(34)

Tuvalu yra ratifikavęs UNCLOS ir UNFSA. Jis yra WCPFC narys. Jis yra FFA konvencijos ir Nauru susitarimo dėl bendradarbiavimo valdant bendros svarbos išteklių žvejybą šalis.

| (35) | Komisija išnagrinėjo visą informaciją, laikomą susijusia su Tuvalu, kaip WCPFC nario, statusu. |
| --- | --- |

(35)

Komisija išnagrinėjo visą informaciją, laikomą susijusia su Tuvalu, kaip WCPFC nario, statusu.

| (36) | Be to, Komisija išnagrinėjo ir visą informaciją, laikomą susijusia su Tuvalu sutikimu taikyti WCPFC priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones. |
| --- | --- |

(36)

Be to, Komisija išnagrinėjo ir visą informaciją, laikomą susijusia su Tuvalu sutikimu taikyti WCPFC priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones.

| (37) | Remiantis Tuvalu pateikta išsamia informacija apie tunų žvejybos veiklos jo vandenyse padėtį (10), Tuvalu išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ) 2011 m. sužvejota 51 800 metrinių tonų (mt) tunų išteklių žuvų. Nors šis kiekis mažesnis nei ankstesniais metais (2009 m. sužvejota 63 427 mt, o 2010 m. – 60 618 mt), Tuvalu IEZ ištekliai tebesudaro didelę dalį visų vidurio ir vakarų Ramiojo vandenyno tunų išteklių. |
| --- | --- |

(37)

Remiantis Tuvalu pateikta išsamia informacija apie tunų žvejybos veiklos jo vandenyse padėtį (10), Tuvalu išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ) 2011 m. sužvejota 51 800 metrinių tonų (mt) tunų išteklių žuvų. Nors šis kiekis mažesnis nei ankstesniais metais (2009 m. sužvejota 63 427 mt, o 2010 m. – 60 618 mt), Tuvalu IEZ ištekliai tebesudaro didelę dalį visų vidurio ir vakarų Ramiojo vandenyno tunų išteklių.

| (38) | Remiantis 37 konstatuojamojoje dalyje pateiktais skaičiais, galima teigti, kad Tuvalu valdo didelę dalį pasaulio tunų išteklių ir todėl jam, kaip pakrantės valstybei, tenka atsakomybė užtikrinti atsakingą, ilgalaikį ir tausų šių išteklių valdymą. UNCLOS 61–64 straipsniais ir UNFSA 7 ir 8 straipsniais nustatyta, kaip pakrantės valstybės turi naudoti gyvuosius jūros išteklius, ir kad jos turėtų priimti priemones, suderinamas su tame regione ir atviroje jūroje taikomomis priemonėmis, kad būtų užtikrintas ilgalaikis vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių tvarumas ir siekiama tikslo optimaliai naudoti savo IEZ gyvuosius jūros išteklius. Pakrantės valstybės taip pat turi užtikrinti, kad jų IEZ žvejojantys kitų valstybių subjektai laikytųsi išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatų, taip pat turi bendradarbiauti su tuos išteklius žvejojančiomis valstybėmis ir juos valdančiomis regioninėmis organizacijomis. |
| --- | --- |

(38)

Remiantis 37 konstatuojamojoje dalyje pateiktais skaičiais, galima teigti, kad Tuvalu valdo didelę dalį pasaulio tunų išteklių ir todėl jam, kaip pakrantės valstybei, tenka atsakomybė užtikrinti atsakingą, ilgalaikį ir tausų šių išteklių valdymą. UNCLOS 61–64 straipsniais ir UNFSA 7 ir 8 straipsniais nustatyta, kaip pakrantės valstybės turi naudoti gyvuosius jūros išteklius, ir kad jos turėtų priimti priemones, suderinamas su tame regione ir atviroje jūroje taikomomis priemonėmis, kad būtų užtikrintas ilgalaikis vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių tvarumas ir siekiama tikslo optimaliai naudoti savo IEZ gyvuosius jūros išteklius. Pakrantės valstybės taip pat turi užtikrinti, kad jų IEZ žvejojantys kitų valstybių subjektai laikytųsi išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatų, taip pat turi bendradarbiauti su tuos išteklius žvejojančiomis valstybėmis ir juos valdančiomis regioninėmis organizacijomis.

| (39) | Tuvalu teisinėje sistemoje nėra numatyta aiškių ir skaidrių išsaugojimo ir valdymo priemonių, kuriomis būtų užtikrinamas veiksmingas ir efektyvus jo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse veiklą vykdančių laivų valdymas. Visų pirma trūksta priekrantės vandenyse žvejojamų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Tuvalu taip pat pripažino, kad dabartinis tunų išteklių valdymo planas pasenęs ir jį reikia persvarstyti. Taip pat dar nepriimtas ryklių išteklių valdymo planas, kaip reikalaujama pagal WCPFC išsaugojimo ir valdymo priemonę (CMM) 2010–07 (11). |
| --- | --- |

(39)

Tuvalu teisinėje sistemoje nėra numatyta aiškių ir skaidrių išsaugojimo ir valdymo priemonių, kuriomis būtų užtikrinamas veiksmingas ir efektyvus jo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse veiklą vykdančių laivų valdymas. Visų pirma trūksta priekrantės vandenyse žvejojamų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Tuvalu taip pat pripažino, kad dabartinis tunų išteklių valdymo planas pasenęs ir jį reikia persvarstyti. Taip pat dar nepriimtas ryklių išteklių valdymo planas, kaip reikalaujama pagal WCPFC išsaugojimo ir valdymo priemonę (CMM) 2010–07 (11).

| (40) | Su nacionalinei jurisdikcijai priklausančiais vandenimis, įskaitant salyno vandenis, susijusios išsaugojimo ir valdymo priemonės yra neišsamios ir nepagrįstos mokslinėmis rekomendacijomis, kaip reikalaujama UNCLOS, UNFSA ir WCPFC. Nors 2006 m. Tuvalu žuvininkystės akte nustatyti pagrindiniai tvaraus žvejybos valdymo principai ir Gamtos išteklių ministerija juo įgaliojama atitinkamai priimti išsaugojimo ir valdymo priemones, Komisija per apsilankymą nustatė, kad šios rūšies nuostatos plėtojamos labai vangiai. Pagrindinės šios srities pastangos buvo sutelktos į Nauru susitarimo trečiojo plano (12) priemonių perkėlimą į Tuvalu teisinę sistemą 2009 m. |
| --- | --- |

(40)

Su nacionalinei jurisdikcijai priklausančiais vandenimis, įskaitant salyno vandenis, susijusios išsaugojimo ir valdymo priemonės yra neišsamios ir nepagrįstos mokslinėmis rekomendacijomis, kaip reikalaujama UNCLOS, UNFSA ir WCPFC. Nors 2006 m. Tuvalu žuvininkystės akte nustatyti pagrindiniai tvaraus žvejybos valdymo principai ir Gamtos išteklių ministerija juo įgaliojama atitinkamai priimti išsaugojimo ir valdymo priemones, Komisija per apsilankymą nustatė, kad šios rūšies nuostatos plėtojamos labai vangiai. Pagrindinės šios srities pastangos buvo sutelktos į Nauru susitarimo trečiojo plano (12) priemonių perkėlimą į Tuvalu teisinę sistemą 2009 m.

| (41) | Tuvalu jurisdikcijai priklausančiais vandenimis laikomi teritorinė jūra, salyno vandenys ir IEZ. Pagal WCPFC konvencijos 3 straipsnį WCPFC kompetencijai priklausantis rajonas iš principo apima visus Ramiojo vandenyno vandenis, įskaitant priklausančius Tuvalu jurisdikcijai. Tačiau savo teritoriniams ir salyno vandenims Tuvalu netaiko Laivo žvejybos dienų sistemos, pagal kurią gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pastangos ribojamos jiems skiriant žvejybos dienas. Tokiu būdu pagrindinė Tuvalu vandenyse galiojanti teisinė žuvininkystės išteklių išsaugojimo priemonė netaikoma didelei daliai jo jurisdikcijai priklausančių vandenų. Ūdomis ir kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams taikomos išsaugojimo ir valdymo priemonės nustatytos individualiose licencijose. Tačiau nėra jokios viešai skelbiamos informacijos apie faktinį šių abiejų tipų laivų žvejybos laimikio ir pastangų valdymą, išskyrus bendrą žvejybos licencijų skaičiaus ribojimo politiką. |
| --- | --- |

(41)

Tuvalu jurisdikcijai priklausančiais vandenimis laikomi teritorinė jūra, salyno vandenys ir IEZ. Pagal WCPFC konvencijos 3 straipsnį WCPFC kompetencijai priklausantis rajonas iš principo apima visus Ramiojo vandenyno vandenis, įskaitant priklausančius Tuvalu jurisdikcijai. Tačiau savo teritoriniams ir salyno vandenims Tuvalu netaiko Laivo žvejybos dienų sistemos, pagal kurią gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pastangos ribojamos jiems skiriant žvejybos dienas. Tokiu būdu pagrindinė Tuvalu vandenyse galiojanti teisinė žuvininkystės išteklių išsaugojimo priemonė netaikoma didelei daliai jo jurisdikcijai priklausančių vandenų. Ūdomis ir kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams taikomos išsaugojimo ir valdymo priemonės nustatytos individualiose licencijose. Tačiau nėra jokios viešai skelbiamos informacijos apie faktinį šių abiejų tipų laivų žvejybos laimikio ir pastangų valdymą, išskyrus bendrą žvejybos licencijų skaičiaus ribojimo politiką.

| (42) | Be to, Tuvalu per Komisijos apsilankymą patvirtino, kad kai kurios WCPFC išsaugojimo ir valdymo priemonės (CMM) šiuo metu nėra taikomos. Tai CMM 2007–1 dėl regioninės stebėtojų programos, pagal kurią 5 % ūdomis žvejojančių laivų turi dirbti stebėtojai, ir CMM 2010–07, kurioje nustatyta, kad iškrautų pelekų svoris negali sudaryti daugiau kaip 5 % ryklių svorio. Buvo teigiama, kad laikytis atitinkamų WCPFC valdymo ir išsaugojimo priemonių trukdo techninių pajėgumų ir išteklių stygius. |
| --- | --- |

(42)

Be to, Tuvalu per Komisijos apsilankymą patvirtino, kad kai kurios WCPFC išsaugojimo ir valdymo priemonės (CMM) šiuo metu nėra taikomos. Tai CMM 2007–1 dėl regioninės stebėtojų programos, pagal kurią 5 % ūdomis žvejojančių laivų turi dirbti stebėtojai, ir CMM 2010–07, kurioje nustatyta, kad iškrautų pelekų svoris negali sudaryti daugiau kaip 5 % ryklių svorio. Buvo teigiama, kad laikytis atitinkamų WCPFC valdymo ir išsaugojimo priemonių trukdo techninių pajėgumų ir išteklių stygius.

| (43) | Dėl akivaizdžiai nepakankamai aiškių ir skaidrių 39–42 konstatuojamosiose dalyse aprašytų išsaugojimo ir valdymo taisyklių, įskaitant žvejybos pastangų kontrolę pagal laivo dienų sistemą ir 18 skirtingų privačių licencijų sutarčių, aprašytų 24 konstatuojamojoje dalyje, mažėja išsaugojimo ir valdymo priemonių įgyvendinimo efektyvumas, o tai prieštarauja UNCLOS 61 straipsnio 2–5 dalyse, 62 straipsnio 1 dalyje ir 64 straipsnyje nustatytiems įpareigojimams dėl optimalaus išteklių naudojimo įgyvendinant tinkamas jų išsaugojimo ir valdymo priemones. |
| --- | --- |

(43)

Dėl akivaizdžiai nepakankamai aiškių ir skaidrių 39–42 konstatuojamosiose dalyse aprašytų išsaugojimo ir valdymo taisyklių, įskaitant žvejybos pastangų kontrolę pagal laivo dienų sistemą ir 18 skirtingų privačių licencijų sutarčių, aprašytų 24 konstatuojamojoje dalyje, mažėja išsaugojimo ir valdymo priemonių įgyvendinimo efektyvumas, o tai prieštarauja UNCLOS 61 straipsnio 2–5 dalyse, 62 straipsnio 1 dalyje ir 64 straipsnyje nustatytiems įpareigojimams dėl optimalaus išteklių naudojimo įgyvendinant tinkamas jų išsaugojimo ir valdymo priemones.

| (44) | Pagal UNCLOS 61 straipsnį, UNFSA 5 ir 6 straipsnius ir WCPFC konvencijos 5 ir 6 straipsnius pakrantės valstybės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu, privalo nustatyti jų IEZ sužvejoti leidžiamus gyvųjų išteklių kiekius; jos taip pat turi tinkamomis išsaugojimo ir valdymo priemonėmis užtikrinti, kad jų IEZ ir kituose jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse gyviesiems ištekliams negrėstų pereikvojimas. FAO kodekse, ypač jo 7.3, 7.4 ir 7.5 skirsniuose siūloma šių įpareigojimų vykdymo geroji patirtis. |
| --- | --- |

(44)

Pagal UNCLOS 61 straipsnį, UNFSA 5 ir 6 straipsnius ir WCPFC konvencijos 5 ir 6 straipsnius pakrantės valstybės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu, privalo nustatyti jų IEZ sužvejoti leidžiamus gyvųjų išteklių kiekius; jos taip pat turi tinkamomis išsaugojimo ir valdymo priemonėmis užtikrinti, kad jų IEZ ir kituose jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse gyviesiems ištekliams negrėstų pereikvojimas. FAO kodekse, ypač jo 7.3, 7.4 ir 7.5 skirsniuose siūloma šių įpareigojimų vykdymo geroji patirtis.

| (45) | WCPFC Mokslinio komiteto 9-ojoje sesijoje pateiktoje ataskaitoje Tuvalu pripažino, kad dar yra neišspręstų klausimų dėl duomenų rinkimo, ataskaitų teikimo ir atitikties reikalavimams (13). Tie klausimai susiję su Žuvininkystės departamento pajėgumų, reikalingų ataskaitų teikimo ir duomenų tvarkymo stebėsenai užtikrinti, trūkumu. |
| --- | --- |

(45)

WCPFC Mokslinio komiteto 9-ojoje sesijoje pateiktoje ataskaitoje Tuvalu pripažino, kad dar yra neišspręstų klausimų dėl duomenų rinkimo, ataskaitų teikimo ir atitikties reikalavimams (13). Tie klausimai susiję su Žuvininkystės departamento pajėgumų, reikalingų ataskaitų teikimo ir duomenų tvarkymo stebėsenai užtikrinti, trūkumu.

| (46) | Taip pat WCPFC mokslinio komiteto ataskaitose nuolat pabrėžiama duomenų spragų problema. Pavyzdžiui, 2011 m. 7-osios sesijos ataskaitos 89 punkte WCPFC Mokslinis komitetas nurodė, kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai laivo žurnaluose nevienodai pateikia dryžųjų, gelsvauodegių ir didžiaakių tunų duomenis. Atsižvelgdamas į tikslių duomenų apie gaubiamaisiais tinklais sužvejotų žuvų kiekį pagal rūšis mokslinę svarbą, komitetas rekomendavo, kad apie šią problemą būtų pranešta Techninių aspektų ir atitikties užtikrinimo komitetui (14). 37 punkte komitetas pabrėžė, kad esama abejonių dėl gaubiamaisiais tinklais sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekių, ir paragino susitariančiąsias šalis gaubiamaisiais tinklais sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekių duomenis nustatyti tiksliau. 8-ojoje sesijoje WCPFC mokslinis komitetas vėl iškėlė bendro sužvejotų žuvų kiekio ir žuvų kiekių pagal rūšis duomenų spragų ir nenuoseklumo problemą (15), išsakė nuomonę apie pareigą teikti ataskaitas pagal frachtavimo susitarimus ir pateikė padėties pagerinimo rekomendacijų (16). Jis taip pat pažymėjo, kad kai kurios susitariančiosios šalys, iš kurių kelios vykdo veiklą Tuvalu nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, duomenų neteikė arba teikė neišsamius duomenis. |
| --- | --- |

(46)

Taip pat WCPFC mokslinio komiteto ataskaitose nuolat pabrėžiama duomenų spragų problema. Pavyzdžiui, 2011 m. 7-osios sesijos ataskaitos 89 punkte WCPFC Mokslinis komitetas nurodė, kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai laivo žurnaluose nevienodai pateikia dryžųjų, gelsvauodegių ir didžiaakių tunų duomenis. Atsižvelgdamas į tikslių duomenų apie gaubiamaisiais tinklais sužvejotų žuvų kiekį pagal rūšis mokslinę svarbą, komitetas rekomendavo, kad apie šią problemą būtų pranešta Techninių aspektų ir atitikties užtikrinimo komitetui (14). 37 punkte komitetas pabrėžė, kad esama abejonių dėl gaubiamaisiais tinklais sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekių, ir paragino susitariančiąsias šalis gaubiamaisiais tinklais sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekių duomenis nustatyti tiksliau. 8-ojoje sesijoje WCPFC mokslinis komitetas vėl iškėlė bendro sužvejotų žuvų kiekio ir žuvų kiekių pagal rūšis duomenų spragų ir nenuoseklumo problemą (15), išsakė nuomonę apie pareigą teikti ataskaitas pagal frachtavimo susitarimus ir pateikė padėties pagerinimo rekomendacijų (16). Jis taip pat pažymėjo, kad kai kurios susitariančiosios šalys, iš kurių kelios vykdo veiklą Tuvalu nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, duomenų neteikė arba teikė neišsamius duomenis.

| (47) | WCPFC mokslinis komitetas 7-ajame susitikime pažymėjo, kad tęsiant pastarojo meto dryžųjų tunų žvejybos praktiką sužvejojamų žuvų kiekis greičiausiai mažės ir sužvejoti leidžiamų žuvų kiekį reikėtų mažinti, nes ištekliai jau siekia didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygį. Todėl žvejybos pastangų didinimą reikėtų stebėti (17). Tačiau per Komisijos apsilankymą paaiškėjo, kad nėra konkrečios laivyno ir žvejybos teisių politikos, tai patvirtino ir tunų išteklių valdymo plano senumas ir spragos. |
| --- | --- |

(47)

WCPFC mokslinis komitetas 7-ajame susitikime pažymėjo, kad tęsiant pastarojo meto dryžųjų tunų žvejybos praktiką sužvejojamų žuvų kiekis greičiausiai mažės ir sužvejoti leidžiamų žuvų kiekį reikėtų mažinti, nes ištekliai jau siekia didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygį. Todėl žvejybos pastangų didinimą reikėtų stebėti (17). Tačiau per Komisijos apsilankymą paaiškėjo, kad nėra konkrečios laivyno ir žvejybos teisių politikos, tai patvirtino ir tunų išteklių valdymo plano senumas ir spragos.

| (48) | Tuvalu savo salyno vandenyse netaiko jokių WCPFC išsaugojimo ir valdymo priemonių ir turi tik kelias panašias priemones. Atsižvelgiant į tai, kad tunų ištekliai viršija vienos valstybės ribas ir yra toli migruojantys, ir į šių išteklių bei jų žvejybos svarbą Tuvalu salyno vandenyse, kurie yra svarbus tunų rūšių žuvų neršimo geografinis rajonas, dėl dabartinės padėties visos pastangos išsaugoti tunų išteklius Ramiojo vandenyno regione gali būti bevaisės. Taigi Tuvalu jokiuose jo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse neužtikrina išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymo taip, kad atitiktų WCPFC reikalavimus, ir įvykdytų pakrantės valstybės įpareigojimą užtikrinti, kad jos jurisdikcijai priklausantiems ištekliams negrėstų pereikvojimas. |
| --- | --- |

(48)

Tuvalu savo salyno vandenyse netaiko jokių WCPFC išsaugojimo ir valdymo priemonių ir turi tik kelias panašias priemones. Atsižvelgiant į tai, kad tunų ištekliai viršija vienos valstybės ribas ir yra toli migruojantys, ir į šių išteklių bei jų žvejybos svarbą Tuvalu salyno vandenyse, kurie yra svarbus tunų rūšių žuvų neršimo geografinis rajonas, dėl dabartinės padėties visos pastangos išsaugoti tunų išteklius Ramiojo vandenyno regione gali būti bevaisės. Taigi Tuvalu jokiuose jo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse neužtikrina išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymo taip, kad atitiktų WCPFC reikalavimus, ir įvykdytų pakrantės valstybės įpareigojimą užtikrinti, kad jos jurisdikcijai priklausantiems ištekliams negrėstų pereikvojimas.

| (49) | Komisija taip pat įvertino visus Tuvalu veiksmus ir aplaidumo atvejus, kurie galėjo sumažinti galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų arba tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą. |
| --- | --- |

(49)

Komisija taip pat įvertino visus Tuvalu veiksmus ir aplaidumo atvejus, kurie galėjo sumažinti galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų arba tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą.

| (50) | Šiuo atžvilgiu Tuvalu pripažino, kad pasenusiame tunų išteklių valdymo plane nenustatyta aiškių tikslų apriboti žvejybos licencijų skaičių ir bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį. Todėl Komisija mano, kad išsaugojimo ir valdymo priemonių stoka trukdo Tuvalu laikytis tarptautinių įsipareigojimų. Kadangi tunų ištekliai viršija vienos valstybės ribas ir yra toli migruojantys, norint, kad jų išsaugojimo ir valdymo priemonės būtų veiksmingos ir tvarios, jos turi būti nuosekliai ir suderintai taikomos visame jų migracijos rajone – toks tikslas iškeltas ir WCPFC konvencijoje. |
| --- | --- |

(50)

Šiuo atžvilgiu Tuvalu pripažino, kad pasenusiame tunų išteklių valdymo plane nenustatyta aiškių tikslų apriboti žvejybos licencijų skaičių ir bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį. Todėl Komisija mano, kad išsaugojimo ir valdymo priemonių stoka trukdo Tuvalu laikytis tarptautinių įsipareigojimų. Kadangi tunų ištekliai viršija vienos valstybės ribas ir yra toli migruojantys, norint, kad jų išsaugojimo ir valdymo priemonės būtų veiksmingos ir tvarios, jos turi būti nuosekliai ir suderintai taikomos visame jų migracijos rajone – toks tikslas iškeltas ir WCPFC konvencijoje.

| (51) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir visais Tuvalu pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalis galima teigti, kad Tuvalu nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų pareigų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis, įstatymais ir išsaugojimo bei valdymo priemonėmis. |
| --- | --- |

(51)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais faktiniais Komisijos surinktais duomenimis ir visais Tuvalu pareiškimais, pagal NNN žvejybos reglamento 31 straipsnio 3 ir 6 dalis galima teigti, kad Tuvalu nevykdė pagal tarptautinę teisę jam skirtų pareigų, susijusių su tarptautinėmis taisyklėmis, įstatymais ir išsaugojimo bei valdymo priemonėmis.

3.4.   Specifiniai besivystančioms šalims būdingi sunkumai

| (52) | Atsižvelgdama į tai, kad Tuvalu priskiriamas prie mažiausiai išsivysčiusių šalių (kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje), Komisija išanalizavo, ar surinktą informaciją galima būtų susieti su ypatingais besivystančios šalies apribojimais. |
| --- | --- |

(52)

Atsižvelgdama į tai, kad Tuvalu priskiriamas prie mažiausiai išsivysčiusių šalių (kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje), Komisija išanalizavo, ar surinktą informaciją galima būtų susieti su ypatingais besivystančios šalies apribojimais.

| (53) | Nors, bendrai vertinant, galima būtų išskirti ypatingus su kontrole ir stebėsena susijusius pajėgumų apribojimus, dėl Tuvalu išsivystymo lygio nustatytais ypatingais apribojimais negalima pateisinti to, kad nėra konkrečių nacionalinės teisinės sistemos nuostatų, susijusių su tarptautinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tais apribojimais negalima pateisinti ir Tuvalu nesugebėjimo nustatyti sankcijų sistemos, taikomos pažeidus tarptautines valdymo ir išsaugojimo priemones. |
| --- | --- |

(53)

Nors, bendrai vertinant, galima būtų išskirti ypatingus su kontrole ir stebėsena susijusius pajėgumų apribojimus, dėl Tuvalu išsivystymo lygio nustatytais ypatingais apribojimais negalima pateisinti to, kad nėra konkrečių nacionalinės teisinės sistemos nuostatų, susijusių su tarptautinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tais apribojimais negalima pateisinti ir Tuvalu nesugebėjimo nustatyti sankcijų sistemos, taikomos pažeidus tarptautines valdymo ir išsaugojimo priemones.

| (54) | Be to, akivaizdu, kad stebėsenos, kontrolės ir priežiūros sistemos neveiksmingumą lemia tai, kad Tuvalu, negebėdamas kontroliuoti žvejybos veiklos savo IEZ, suteikia teisę žvejoti savo vandenyse daugybei užsienio laivų. Taip pat, nors žvejybos pajamos sudaro didelę dalį bendrų Tuvalu pajamų, žvejybos valdymui skiriama kur kas mažiau lėšų. Todėl, nors Tuvalu ir patiria išsivystymo apribojimų, žuvininkystės išteklių valdymo politika šioje šalyje nesuderinama su žvejybos valdymui skiriamomis lėšomis ir šios srities prioritetais. |
| --- | --- |

(54)

Be to, akivaizdu, kad stebėsenos, kontrolės ir priežiūros sistemos neveiksmingumą lemia tai, kad Tuvalu, negebėdamas kontroliuoti žvejybos veiklos savo IEZ, suteikia teisę žvejoti savo vandenyse daugybei užsienio laivų. Taip pat, nors žvejybos pajamos sudaro didelę dalį bendrų Tuvalu pajamų, žvejybos valdymui skiriama kur kas mažiau lėšų. Todėl, nors Tuvalu ir patiria išsivystymo apribojimų, žuvininkystės išteklių valdymo politika šioje šalyje nesuderinama su žvejybos valdymui skiriamomis lėšomis ir šios srities prioritetais.

| (55) | Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis, taip pat Tuvalu pareiškimais, pagal NNN reglamento 31 straipsnio 7 dalį galima būtų teigti, kad Tuvalu žuvininkystės valdymo plėtros būklei gali kenkti jo išsivystymo lygis. Tačiau, atsižvelgiant į Tuvalu nustatytų trūkumų pobūdį ir veiksmus, kurių imtasi padėčiai ištaisyti, šios šalies išsivystymo lygiu negalima visiškai pateisinti prastų jos, kaip vėliavos ar pakrantės valstybės, žvejybos valdymo veiklos rezultatų ir priemonių, skirtų užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, nepakankamumo. |
| --- | --- |

(55)

Atsižvelgiant į šiame skirsnyje paaiškintą padėtį ir remiantis visais Komisijos surinktais faktiniais duomenimis, taip pat Tuvalu pareiškimais, pagal NNN reglamento 31 straipsnio 7 dalį galima būtų teigti, kad Tuvalu žuvininkystės valdymo plėtros būklei gali kenkti jo išsivystymo lygis. Tačiau, atsižvelgiant į Tuvalu nustatytų trūkumų pobūdį ir veiksmus, kurių imtasi padėčiai ištaisyti, šios šalies išsivystymo lygiu negalima visiškai pateisinti prastų jos, kaip vėliavos ar pakrantės valstybės, žvejybos valdymo veiklos rezultatų ir priemonių, skirtų užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, nepakankamumo.

4.   IŠVADA DĖL GALIMO PRIPAŽINIMO NEBENDRADARBIAUJANČIA TREČIĄJA ŠALIMI

| (56) | Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, kad Tuvalu nevykdo pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos, uosto, pakrantės ir rinkos valstybės pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, vadovaujantis NNN reglamento 32 straipsniu, šiai šaliai turėtų būti pranešta apie tai, kad Komisija ją gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba. |
| --- | --- |

(56)

Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, kad Tuvalu nevykdo pagal tarptautinę teisę jam skirtų vėliavos, uosto, pakrantės ir rinkos valstybės pareigų imtis priemonių siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, vadovaujantis NNN reglamento 32 straipsniu, šiai šaliai turėtų būti pranešta apie tai, kad Komisija ją gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba.

| (57) | Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio 1 dalį Komisija turėtų informuoti Tuvalu apie tai, kad jis gali būti pripažintas nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi. Taip pat Komisija Tuvalu atžvilgiu turėtų imtis visų NNN žvejybos reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Tinkamo administravimo tikslais turėtų būti nustatytas laikotarpis, per kurį minėtoji šalis galėtų raštu atsakyti į tokį pranešimą ir ištaisyti padėtį. |
| --- | --- |

(57)

Pagal NNN žvejybos reglamento 32 straipsnio 1 dalį Komisija turėtų informuoti Tuvalu apie tai, kad jis gali būti pripažintas nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi. Taip pat Komisija Tuvalu atžvilgiu turėtų imtis visų NNN žvejybos reglamento 32 straipsnyje nustatytų veiksmų. Tinkamo administravimo tikslais turėtų būti nustatytas laikotarpis, per kurį minėtoji šalis galėtų raštu atsakyti į tokį pranešimą ir ištaisyti padėtį.

| (58) | Be to, pranešimas Tuvalu apie tai, kad jis gali būti pripažintas šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia, pagal šį sprendimą nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis tolesnių veiksmų ir savaime nereiškia įpareigojimo imtis tokių veiksmų siekiant nustatyti ir sudaryti nebendradarbiaujančių šalių sąrašą, |
| --- | --- |

(58)

Be to, pranešimas Tuvalu apie tai, kad jis gali būti pripažintas šalimi, kurią Komisija laiko nebendradarbiaujančia, pagal šį sprendimą nekliudo Komisijai ar Tarybai imtis tolesnių veiksmų ir savaime nereiškia įpareigojimo imtis tokių veiksmų siekiant nustatyti ir sudaryti nebendradarbiaujančių šalių sąrašą,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Tuvalu pranešama, kad Komisija jį gali pripažinti trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 12 d.

Komisijos vardu

Karmenu VELLA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Nauru susitarimas (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  Atsakingos žuvininkystės kodeksas; Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, 1995 m.

4

(5)  Tarptautinis veiksmų planas, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti; Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, 2001 m.

5

(6)  2000 m. rugsėjo 5 d. Honolulu priimta Konvencija dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

6

(7)  Informacija iš http://hdr.undp.org/en/statistics

7

(8)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).

8

(9)  Paramos vystymuisi komiteto parengtas oficialios paramos vystymuisi gavėjų sąrašas (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

9

(10)  WCPFC Mokslinio komiteto 9-oji eilinė sesija, WCPFC SC9-AR/CCM-25.

10

(11)  http://www.wcpfc.int/system/files/CMM%202010-07%20%5BSharks%5D.pdf

11

(12)  Nauru susitarimo trečiojo plano šalys, 2008 m.

12

(13)  WCPFC Mokslinio komiteto 9-oji eilinė sesija, WCPFC SC9-AR/CCM-25.

13

(14)  WCPFC mokslinio komiteto parengta 2011 m. rugpjūčio 9–17 d. Ponpėjuje, Mikronezijos Federacinėse Valstijose, vykusios 7-osios eilinės sesijos suvestinė ataskaita (http://www.wcpfc.int/node/2896).

14

(15)  WCPFC mokslinio komiteto parengtos 2012 m. rugpjūčio 7–15 d. 8-osios eilinės sesijos suvestinės ataskaitos (http://www.wcpfc.int/node/4587) 3.1 skirsnis.

15

(16)  WCPFC mokslinio komiteto parengtos 8-osios eilinės sesijos suvestinės ataskaitos 69–71 punktai.

16

(17)  WCPFC mokslinio komiteto parengtos 7-osios eilinės sesijos suvestinės ataskaitos 35 ir 36 punktai.

17

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/30

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

(2014/C 447/12)

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2014 12 8 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2014 12 8–2014 12 31 |
| Valstybė narė | Švedija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | COD/03AS. |
| Rūšis | Atlantinė menkė (Gadus Morhua) |
| Zona | Kategato sąsiauris |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 79/TQ43 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2014 12 8

Trukmė

2014 12 8–2014 12 31

Valstybė narė

Švedija

Ištekliai arba išteklių grupė

COD/03AS.

Rūšis

Atlantinė menkė (Gadus Morhua)

Zona

Kategato sąsiauris

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

79/TQ43

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/30

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

(2014/C 447/13)

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2014 11 21 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2014 11 21–2014 12 31 |
| Valstybė narė | Portugalija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | GHL/N3LMNO |
| Rūšis | Juodasis paltusas (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zona | NAFO 3 LMNO |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 77/TQ43 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2014 11 21

Trukmė

2014 11 21–2014 12 31

Valstybė narė

Portugalija

Ištekliai arba išteklių grupė

GHL/N3LMNO

Rūšis

Juodasis paltusas (Reinhardtius hippoglossoides)

Zona

NAFO 3 LMNO

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

77/TQ43

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/31

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

(2014/C 447/14)

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2014 12 3 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2014 12 3–2014 12 31 |
| Valstybė narė | Švedija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | COD/03AN. |
| Rūšis | Atlantinė menkė (Gadus Morhua) |
| Zona | Skagerako sąsiauris |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 78/TQ43 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2014 12 3

Trukmė

2014 12 3–2014 12 31

Valstybė narė

Švedija

Ištekliai arba išteklių grupė

COD/03AN.

Rūšis

Atlantinė menkė (Gadus Morhua)

Zona

Skagerako sąsiauris

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

78/TQ43

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 13.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 447/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 447/32

---

Atnaujinta informacija apie kertančiųjų išorės sienas turėtinas orientacines sumas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 5 straipsnio 3 dalyje (1)

(2014/C 447/15)

Atnaujinta informacija apie kertančiųjų išorės sienas turėtinas orientacines sumas, kaip nurodyta 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 5 straipsnio 3 dalyje, skelbiama remiantis valstybių narių pagal Šengeno sienų kodekso 34 straipsnį Komisijai perduota informacija.

Informacija skelbiama Oficialiajame leidinyje ir kas mėnesį atnaujinama Vidaus reikalų generalinio direktorato svetainėje.

BELGIJA

2006 10 13 OL C 247 paskelbtos informacijos pakeitimas

Belgijos teisės aktuose nustatyta, kad reikia įrodyti pakankamų pragyvenimo lėšų turėjimą.

Administracinė praktika yra tokia:

| a) | Pas privatų asmenį apsistojantys užsieniečiai
  Užsienietį Belgijoje apgyvendinančio asmens pasirašytas ir jo gyvenamosios vietos savivaldybės administracijos patvirtintas garantinis raštas gali būti pateikiamas kaip pragyvenimo lėšų įrodymas.
  Įsipareigojimo deklaracijoje užtikrinama, kad bus padengiamos užsieniečio buvimo, sveikatos priežiūros, apgyvendinimo ir grįžimo į tėvynę išlaidas, kad valdžios institucijoms nereikės jų padengti tuo atveju, jei užsienietis negali jų apmokėti. Deklaraciją turi pasirašyti mokus asmuo, o jei jis yra užsienietis, jis turi turėti leidimą gyventi ar įsikurti.
  Prireikus iš užsieniečio gali būti reikalaujama pateikti asmeninių lėšų įrodymą.
  Jei jis neturi jokių finansinio kredito priemonių, jis privalo turėti apie 45 eurus kiekvienai numatomo buvimo dienai. |
| --- | --- |

a)

Pas privatų asmenį apsistojantys užsieniečiai

Užsienietį Belgijoje apgyvendinančio asmens pasirašytas ir jo gyvenamosios vietos savivaldybės administracijos patvirtintas garantinis raštas gali būti pateikiamas kaip pragyvenimo lėšų įrodymas.

Įsipareigojimo deklaracijoje užtikrinama, kad bus padengiamos užsieniečio buvimo, sveikatos priežiūros, apgyvendinimo ir grįžimo į tėvynę išlaidas, kad valdžios institucijoms nereikės jų padengti tuo atveju, jei užsienietis negali jų apmokėti. Deklaraciją turi pasirašyti mokus asmuo, o jei jis yra užsienietis, jis turi turėti leidimą gyventi ar įsikurti.

Prireikus iš užsieniečio gali būti reikalaujama pateikti asmeninių lėšų įrodymą.

Jei jis neturi jokių finansinio kredito priemonių, jis privalo turėti apie 45 eurus kiekvienai numatomo buvimo dienai.

| b) | Užsieniečiai, apsistojantys viešbutyje
  Jei užsienietis negali įrodyti turįs kredito priemonės, jis privalo turėti su savimi apie 95 EUR kiekvienai numatomo buvimo dienai.
  Daugeliu atvejų atitinkamas asmuo papildomai privalo pateikti bilietą (lėktuvo bilietą), suteikiantį jam galimybę grįžti į kilmės ar gyvenamosios vietos šalį. |
| --- | --- |

b)

Užsieniečiai, apsistojantys viešbutyje

Jei užsienietis negali įrodyti turįs kredito priemonės, jis privalo turėti su savimi apie 95 EUR kiekvienai numatomo buvimo dienai.

Daugeliu atvejų atitinkamas asmuo papildomai privalo pateikti bilietą (lėktuvo bilietą), suteikiantį jam galimybę grįžti į kilmės ar gyvenamosios vietos šalį.

Anksčiau skelbtos informacijos sąrašas

| | OL C 247, 2006 10 13, p. 19 |
| --- | --- |

OL C 247, 2006 10 13, p. 19

| | OL C 153, 2007 7 6, p. 22 |
| --- | --- |

OL C 153, 2007 7 6, p. 22

| | OL C 182, 2007 8 4, p. 18 |
| --- | --- |

OL C 182, 2007 8 4, p. 18

| | OL C 57, 2008 3 1, p. 38 |
| --- | --- |

OL C 57, 2008 3 1, p. 38

| | OL C 134, 2008 5 31, p. 19 |
| --- | --- |

OL C 134, 2008 5 31, p. 19

| | OL C 37, 2009 2 14, p. 8 |
| --- | --- |

OL C 37, 2009 2 14, p. 8

| | OL C 35, 2010 2 12, p. 7 |
| --- | --- |

OL C 35, 2010 2 12, p. 7

| | OL C 304, 2010 11 10, p. 5 |
| --- | --- |

OL C 304, 2010 11 10, p. 5

| | OL C 24, 2011 1 26, p. 6 |
| --- | --- |

OL C 24, 2011 1 26, p. 6

| | OL C 157, 2011 5 27, p. 8 |
| --- | --- |

OL C 157, 2011 5 27, p. 8

| | OL C 203, 2011 7 9, p. 16 |
| --- | --- |

OL C 203, 2011 7 9, p. 16

| | OL C 11, 2012 1 13, p. 13 |
| --- | --- |

OL C 11, 2012 1 13, p. 13

| | OL C 72, 2012 3 10, p. 44 |
| --- | --- |

OL C 72, 2012 3 10, p. 44

| | OL C 199, 2012 7 7, p. 8 |
| --- | --- |

OL C 199, 2012 7 7, p. 8

| | OL C 298, 2012 10 4, p. 3 |
| --- | --- |

OL C 298, 2012 10 4, p. 3

| | OL C 56, 2013 2 26, p. 13 |
| --- | --- |

OL C 56, 2013 2 26, p. 13

| | OL C 98, 2013 4 5, p. 3 |
| --- | --- |

OL C 98, 2013 4 5, p. 3

| | OL C 269, 2013 9 18, p. 2 |
| --- | --- |

OL C 269, 2013 9 18, p. 2

| | OL C 57, 2014 2 28, p. 1 |
| --- | --- |

OL C 57, 2014 2 28, p. 1

| | OL C 152, 2014 5 20, p. 25 |
| --- | --- |

OL C 152, 2014 5 20, p. 25

| | OL C 224, 2014 7 15, p. 31 |
| --- | --- |

OL C 224, 2014 7 15, p. 31

| | OL C 434, 2014 12 4, p. 3 |
| --- | --- |

OL C 434, 2014 12 4, p. 3

---

(1)  Anksčiau skelbtos informacijos sąrašas pateikiamas šio pranešimo pabaigoje.

---