# Euroopa Liidu L 349/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 349 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide5. detsember 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 349

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide5. detsember 2014

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/104/EL, 26. november 2014, teatavate eeskirjade kohta, millega reguleeritakse liikmesriikide õiguse kohaseid kahju hüvitamise hagisid liikmesriikide ja Euroopa Liidu konkurentsiõiguse rikkumise korral (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/104/EL, 26. november 2014, teatavate eeskirjade kohta, millega reguleeritakse liikmesriikide õiguse kohaseid kahju hüvitamise hagisid liikmesriikide ja Euroopa Liidu konkurentsiõiguse rikkumise korral (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1290/2014, 4. detsember 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014 muutvat määrust (EL) nr 960/2014 | 20 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1291/2014, 16. juuli 2014, seina- ja laekattematerjalina kasutatavate ühtlustatud standardiga EN 13986 hõlmatud puidupõhiste paneelide ja ühtlustatud standardiga EN 14915 hõlmatud täispuit-tahveldise ja -vooderdise liigitamise tingimuste kohta tulekaitsevõime järgi ilma katsetamiseta (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1292/2014, 17. juuli 2014, tingimuste kohta standardile EN 14342 vastavate teatavate pinnakatteta puidust põrandakatete liigitamiseks tuletundlikkuse järgi ilma katsetamiseta (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1293/2014, 17. juuli 2014, tingimuste kohta standardile EN 13658-1 vastavate, siseruumide krohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrkude ja simside, standardile EN 13658-2 vastavate, väliskrohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrkude ja simside ning standardile EN 14353 vastavate metallist simside ja tugevdusliistude liigitamiseks tuletundlikkuse järgi ilma katsetamiseta (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1294/2014, 4. detsember 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1238/95 Ühenduse Sordiametile tasutavate taotluse esitamise ja registreerimiskatsetega seotud lõivude suuruse osas | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1295/2014, 4. detsember 2014, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa (
  1
  ) | 33 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1296/2014, 4. detsember 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 41 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/105/EL, 4. detsember 2014, millega muudetakse direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed vastavalt nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 ja nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks seoses põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimustega (
  1
  ) | 44 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/871/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 1. detsember 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni osaliste kaheksandal konverentsil seoses konventsiooni I lisa muutmise ettepanekuga | 50 |
| | * | Nõukogu otsus 2014/872/ÜVJP, 4. detsember 2014, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, ja otsust 2014/659/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP | 58 |
| | | 2014/873/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 3. detsember 2014, millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2002/249/EÜ teatavate kaitsemeetmete kohta seoses teatavate Myanmarist imporditud inimtoiduks ettenähtud kala- ja akvakultuuri toodetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 9057 all)

   (
  1
  ) | 61 |
| | | 2014/874/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 3. detsember 2014, millega muudetakse kohaldamisaja osas otsust 2008/866/EÜ erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse inimtoiduks ettenähtud kahepoolmeliste molluskite import Peruust
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 9113 all)

   (
  1
  ) | 63 |
| | | 2014/875/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 4. detsember 2014, veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodete standardi EN 15649-2:2009+A2:2013 ning statsionaarse treenimisvarustuse standardi EN 957–6:2010+A1:2014 viidete avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (
  1
  ) | 65 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1290/2014, 4. detsember 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014 muutvat määrust (EL) nr 960/2014

20

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1291/2014, 16. juuli 2014, seina- ja laekattematerjalina kasutatavate ühtlustatud standardiga EN 13986 hõlmatud puidupõhiste paneelide ja ühtlustatud standardiga EN 14915 hõlmatud täispuit-tahveldise ja -vooderdise liigitamise tingimuste kohta tulekaitsevõime järgi ilma katsetamiseta (
  1
  )

1

25

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1292/2014, 17. juuli 2014, tingimuste kohta standardile EN 14342 vastavate teatavate pinnakatteta puidust põrandakatete liigitamiseks tuletundlikkuse järgi ilma katsetamiseta (
  1
  )

1

27

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1293/2014, 17. juuli 2014, tingimuste kohta standardile EN 13658-1 vastavate, siseruumide krohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrkude ja simside, standardile EN 13658-2 vastavate, väliskrohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrkude ja simside ning standardile EN 14353 vastavate metallist simside ja tugevdusliistude liigitamiseks tuletundlikkuse järgi ilma katsetamiseta (
  1
  )

1

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1294/2014, 4. detsember 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1238/95 Ühenduse Sordiametile tasutavate taotluse esitamise ja registreerimiskatsetega seotud lõivude suuruse osas

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1295/2014, 4. detsember 2014, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa (
  1
  )

1

33

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1296/2014, 4. detsember 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

41

DIREKTIIVID

*

Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/105/EL, 4. detsember 2014, millega muudetakse direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed vastavalt nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 ja nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks seoses põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimustega (
  1
  )

1

44

OTSUSED

2014/871/EL

*

Nõukogu otsus, 1. detsember 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni osaliste kaheksandal konverentsil seoses konventsiooni I lisa muutmise ettepanekuga

50

*

Nõukogu otsus 2014/872/ÜVJP, 4. detsember 2014, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, ja otsust 2014/659/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP

58

2014/873/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 3. detsember 2014, millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2002/249/EÜ teatavate kaitsemeetmete kohta seoses teatavate Myanmarist imporditud inimtoiduks ettenähtud kala- ja akvakultuuri toodetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 9057 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 9057 all)

1

61

2014/874/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 3. detsember 2014, millega muudetakse kohaldamisaja osas otsust 2008/866/EÜ erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse inimtoiduks ettenähtud kahepoolmeliste molluskite import Peruust
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 9113 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 9113 all)

1

63

2014/875/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 4. detsember 2014, veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodete standardi EN 15649-2:2009+A2:2013 ning statsionaarse treenimisvarustuse standardi EN 957–6:2010+A1:2014 viidete avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (
  1
  )

Euroopa Liidu Teatajas

1

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/104/EL,

26. november 2014,

teatavate eeskirjade kohta, millega reguleeritakse liikmesriikide õiguse kohaseid kahju hüvitamise hagisid liikmesriikide ja Euroopa Liidu konkurentsiõiguse rikkumise korral

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 103 ja 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklid 101 ja 102 kuuluvad avaliku korra valdkonda ja neid tuleks kõikjal liidus tulemuslikult kohaldada, et tagada moonutamata konkurents siseturul. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklid 101 ja 102 kuuluvad avaliku korra valdkonda ja neid tuleks kõikjal liidus tulemuslikult kohaldada, et tagada moonutamata konkurents siseturul.

| (2) | ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 täitmist tagab avalik-õiguslike meetmete kaudu komisjon, kes kasutab selleks volitusi, mis talle on antud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2003 (3). Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 81 ja 82 on Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tagajärjel ELi toimimise lepingu artiklid 101 ja 102 ning on jäänud sisult samaks. Nimetatud sätete täitmist tagavad avalik-õiguslike meetmete kaudu ka liikmesriikide konkurentsiasutused, kes võivad teha määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 5 loetletud otsuseid. Kooskõlas nimetatud määrusega peaks liikmesriikidel olema võimalik määrata nii haldus- kui kohtuasutused, kes kohaldavad rakendava riigiasutusena ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 ning täidavad nimetatud määrusega konkurentsiasutustele pandud mitmesuguseid ülesandeid. |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 täitmist tagab avalik-õiguslike meetmete kaudu komisjon, kes kasutab selleks volitusi, mis talle on antud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2003 (3). Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 81 ja 82 on Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tagajärjel ELi toimimise lepingu artiklid 101 ja 102 ning on jäänud sisult samaks. Nimetatud sätete täitmist tagavad avalik-õiguslike meetmete kaudu ka liikmesriikide konkurentsiasutused, kes võivad teha määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 5 loetletud otsuseid. Kooskõlas nimetatud määrusega peaks liikmesriikidel olema võimalik määrata nii haldus- kui kohtuasutused, kes kohaldavad rakendava riigiasutusena ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 ning täidavad nimetatud määrusega konkurentsiasutustele pandud mitmesuguseid ülesandeid.

| (3) | ELi toimimise lepingu artiklid 101 ja 102 mõjutavad otseselt isikutevahelisi suhteid ning loovad asjaomastele isikutele õigusi ja kohustusi, mida liikmesriikide kohtud peavad täitma. Seega on liikmesriikide kohtutel võrdselt oluline roll konkurentsieeskirjade kohaldamisel (konkurentsiõiguse jõustamine eraõiguslike meetmetega). Eraisikute vahelistes vaidlustes otsuste tegemisel kaitsevad kõnealused kohtud liidu õiguse kohaseid subjektiivseid õigusi, määrates näiteks rikkumiste tõttu kannatanud isikutele kahjutasu. ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 täieliku tõhususe ning eelkõige neis sätestatud piirangute praktilise mõju tagamiseks on vajalik, et igaühel, nii üksikisikul, sealhulgas tarbijal ja ettevõtjal, kui ka avaliku sektori asutusel on võimalus liikmesriigi kohtus nõuda nimetatud sätete rikkumisest tekkinud kahju hüvitamist. Liidu õiguses ettenähtud õigust kahju hüvitamisele kohaldatakse ka ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 rikkumiste suhtes, mida on toime pannud riigi osalusega äriühingud ja need ettevõtjad, kellele liikmesriigid on andnud eri- või ainuõigused ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

ELi toimimise lepingu artiklid 101 ja 102 mõjutavad otseselt isikutevahelisi suhteid ning loovad asjaomastele isikutele õigusi ja kohustusi, mida liikmesriikide kohtud peavad täitma. Seega on liikmesriikide kohtutel võrdselt oluline roll konkurentsieeskirjade kohaldamisel (konkurentsiõiguse jõustamine eraõiguslike meetmetega). Eraisikute vahelistes vaidlustes otsuste tegemisel kaitsevad kõnealused kohtud liidu õiguse kohaseid subjektiivseid õigusi, määrates näiteks rikkumiste tõttu kannatanud isikutele kahjutasu. ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 täieliku tõhususe ning eelkõige neis sätestatud piirangute praktilise mõju tagamiseks on vajalik, et igaühel, nii üksikisikul, sealhulgas tarbijal ja ettevõtjal, kui ka avaliku sektori asutusel on võimalus liikmesriigi kohtus nõuda nimetatud sätete rikkumisest tekkinud kahju hüvitamist. Liidu õiguses ettenähtud õigust kahju hüvitamisele kohaldatakse ka ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 rikkumiste suhtes, mida on toime pannud riigi osalusega äriühingud ja need ettevõtjad, kellele liikmesriigid on andnud eri- või ainuõigused ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses.

| (4) | Liidu õiguses ettenähtud õigus liidu ja liikmesriikide konkurentsiõiguse rikkumisest tuleneva kahju hüvitamisele eeldab, et kõikidel liikmesriikidel on sellised menetluseeskirjad, millega tagatakse kõnealuse õiguse tõhus rakendamine. Vajadus tõhusate õiguskaitsevahendite järele tuleneb ka õigusest tulemuslikule õiguskaitsele, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 19 lõike 1 teises lõigus ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimeses lõigus. Liikmesriigid peaksid tagama tulemusliku õiguskaitse liidu õigusega reguleeritavates valdkondades. |
| --- | --- |

(4)

Liidu õiguses ettenähtud õigus liidu ja liikmesriikide konkurentsiõiguse rikkumisest tuleneva kahju hüvitamisele eeldab, et kõikidel liikmesriikidel on sellised menetluseeskirjad, millega tagatakse kõnealuse õiguse tõhus rakendamine. Vajadus tõhusate õiguskaitsevahendite järele tuleneb ka õigusest tulemuslikule õiguskaitsele, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 19 lõike 1 teises lõigus ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimeses lõigus. Liikmesriigid peaksid tagama tulemusliku õiguskaitse liidu õigusega reguleeritavates valdkondades.

| (5) | Kahju hüvitamise hagi esitamine on vaid üks osa konkurentsiõiguse rikkumiste eraõiguslike meetmetega käsitlemise tõhusast süsteemist ning neid täiendavad alternatiivsed õiguskaitsevahendid, nagu vaidluse konsensuslik lahendamine ja avalik-õiguslikel meetmetel põhinevad täitmisotsused, mis innustavad pooli kahju hüvitama. |
| --- | --- |

(5)

Kahju hüvitamise hagi esitamine on vaid üks osa konkurentsiõiguse rikkumiste eraõiguslike meetmetega käsitlemise tõhusast süsteemist ning neid täiendavad alternatiivsed õiguskaitsevahendid, nagu vaidluse konsensuslik lahendamine ja avalik-õiguslikel meetmetel põhinevad täitmisotsused, mis innustavad pooli kahju hüvitama.

| (6) | Et tagada eraõiguse raames tõhusad eraõiguslikud täitmismeetmed ja tõhus avalik-õiguslik täitmise tagamine konkurentsiasutuste poolt, tuleb mõlemat vahendit kasutada koostoimes, et kindlustada konkurentsieeskirjade maksimaalne tõhusus. Nimetatud kahe rakendamisviisi koordineeritust tuleb ühtsel viisil reguleerida, näiteks seoses konkurentsiasutuste valduses olevatele dokumentidele juurdepääsu korraga. Sellise liidu tasandi koordineerimisega välditakse ühtlasi kohaldatavate eeskirjade lahknevust, mis võiks ohustada siseturu nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(6)

Et tagada eraõiguse raames tõhusad eraõiguslikud täitmismeetmed ja tõhus avalik-õiguslik täitmise tagamine konkurentsiasutuste poolt, tuleb mõlemat vahendit kasutada koostoimes, et kindlustada konkurentsieeskirjade maksimaalne tõhusus. Nimetatud kahe rakendamisviisi koordineeritust tuleb ühtsel viisil reguleerida, näiteks seoses konkurentsiasutuste valduses olevatele dokumentidele juurdepääsu korraga. Sellise liidu tasandi koordineerimisega välditakse ühtlasi kohaldatavate eeskirjade lahknevust, mis võiks ohustada siseturu nõuetekohast toimimist.

| (7) | ELi toimimise lepingu artikli 26 lõike 2 kohaselt hõlmab siseturg sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Liidu või liikmesriikide konkurentsiõiguse rikkumisest tulenevaid kahju hüvitamise hagisid käsitlevad eeskirjad erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt. Kõnealused erinevused toovad kaasa ebakindluse tingimuste suhtes, mille alusel kahju kannatanud isikud saavad kasutada ELi toimimise lepingust tulenevat õigust kahju hüvitamisele, ja mõjutavad nimetatud õiguse tõhusust. Kuna kahju kannatanud isikud pöörduvad kahjude hüvitamiseks sageli oma asukohaliikmesriigi kohtu poole, tekitavad liikmesriikide erinevad eeskirjad ebavõrdsed tingimused kahju hüvitamise hagide esitamisel ja võivad seega mõjutada konkurentsi turgudel, kus tegutsevad nii kõnealused kannatanud isikud kui ka rikkumise toime pannud ettevõtjad. |
| --- | --- |

(7)

ELi toimimise lepingu artikli 26 lõike 2 kohaselt hõlmab siseturg sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Liidu või liikmesriikide konkurentsiõiguse rikkumisest tulenevaid kahju hüvitamise hagisid käsitlevad eeskirjad erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt. Kõnealused erinevused toovad kaasa ebakindluse tingimuste suhtes, mille alusel kahju kannatanud isikud saavad kasutada ELi toimimise lepingust tulenevat õigust kahju hüvitamisele, ja mõjutavad nimetatud õiguse tõhusust. Kuna kahju kannatanud isikud pöörduvad kahjude hüvitamiseks sageli oma asukohaliikmesriigi kohtu poole, tekitavad liikmesriikide erinevad eeskirjad ebavõrdsed tingimused kahju hüvitamise hagide esitamisel ja võivad seega mõjutada konkurentsi turgudel, kus tegutsevad nii kõnealused kannatanud isikud kui ka rikkumise toime pannud ettevõtjad.

| (8) | Selliste ettevõtjate suhtes, kes on asutatud ja tegutsevad mitmes liikmesriigis, kohaldatakse erinevaid menetluseeskirju, mis mõjutavad märkimisväärselt seda, millises ulatuses võib neid konkurentsiõiguse rikkumise eest vastutusele võtta. Selline liidu õiguses ettenähtud kahju hüvitamise õiguse ebaühtlane rakendamine võib kaasa tuua nii konkurentsieelise teatavate, ELi toimimise lepingu artiklit 101 või 102 rikkunud ettevõtjate jaoks kui ka takistada asutamisvabaduse ja kaupade tarnimise või teenuste osutamise õiguse kasutamist liikmesriikides, kus õigust kahju hüvitamisele rakendatakse tõhusamalt. Kuna liikmesriikides kohaldatavate vastutussüsteemide erinevused võivad avaldada negatiivset mõju nii konkurentsile siseturul kui ka siseturu nõuetekohasele toimimisele, on asjakohane, et käesoleval direktiivil oleks kaks õiguslikku alust, ELi toimimise lepingu artiklid 103 ja 114. |
| --- | --- |

(8)

Selliste ettevõtjate suhtes, kes on asutatud ja tegutsevad mitmes liikmesriigis, kohaldatakse erinevaid menetluseeskirju, mis mõjutavad märkimisväärselt seda, millises ulatuses võib neid konkurentsiõiguse rikkumise eest vastutusele võtta. Selline liidu õiguses ettenähtud kahju hüvitamise õiguse ebaühtlane rakendamine võib kaasa tuua nii konkurentsieelise teatavate, ELi toimimise lepingu artiklit 101 või 102 rikkunud ettevõtjate jaoks kui ka takistada asutamisvabaduse ja kaupade tarnimise või teenuste osutamise õiguse kasutamist liikmesriikides, kus õigust kahju hüvitamisele rakendatakse tõhusamalt. Kuna liikmesriikides kohaldatavate vastutussüsteemide erinevused võivad avaldada negatiivset mõju nii konkurentsile siseturul kui ka siseturu nõuetekohasele toimimisele, on asjakohane, et käesoleval direktiivil oleks kaks õiguslikku alust, ELi toimimise lepingu artiklid 103 ja 114.

| (9) | Kuna konkurentsiõiguse laiaulatuslikud rikkumised on sageli piiriülesed, on vaja tagada võrdsemad võimalused siseturul tegutsevatele ettevõtjatele ja täiustada tingimusi, mille alusel tarbijad saavad oma siseturust lähtuvaid õigusi kasutada. On asjakohane suurendada õiguskindlust ja vähendada erinevusi liikmesriikide eeskirjades, milles käsitletakse liidu konkurentsiõiguse ja sellega paralleelse rakendamise korral liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisest tuleneva kahju hüvitamise hagisid. Kõnealuste eeskirjade ühtlustamine aitab ära hoida erinevuste suurenemist liikmesriikide eeskirjade vahel, milles käsitletakse konkurentsieeskirjade rikkumisest tulenevaid kahju hüvitamise hagisid. |
| --- | --- |

(9)

Kuna konkurentsiõiguse laiaulatuslikud rikkumised on sageli piiriülesed, on vaja tagada võrdsemad võimalused siseturul tegutsevatele ettevõtjatele ja täiustada tingimusi, mille alusel tarbijad saavad oma siseturust lähtuvaid õigusi kasutada. On asjakohane suurendada õiguskindlust ja vähendada erinevusi liikmesriikide eeskirjades, milles käsitletakse liidu konkurentsiõiguse ja sellega paralleelse rakendamise korral liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisest tuleneva kahju hüvitamise hagisid. Kõnealuste eeskirjade ühtlustamine aitab ära hoida erinevuste suurenemist liikmesriikide eeskirjade vahel, milles käsitletakse konkurentsieeskirjade rikkumisest tulenevaid kahju hüvitamise hagisid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 3 lõikega 1 on ette nähtud, et „kui liikmesriikide konkurentsiasutused või siseriiklikud kohtud kohaldavad siseriiklikku konkurentsiõigust [ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1] sätestatud kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust selle sätte tähenduses, peavad nad selliste kokkulepete, otsuste ja niisuguse kooskõlastatud tegevuse suhtes kohaldama ka [ELi toimimise lepingu artiklit 101]. Kui liikmesriikide konkurentsiasutused või siseriiklikud kohtud kohaldavad siseriiklikku konkurentsiõigust [ELi toimimise lepingu artikli 102] alusel keelatud kuritarvitamise suhtes, peavad nad kohaldama ka [ELi toimimise lepingu artiklit 102]”. Siseturu nõuetekohase toimimise huvides ning ettevõtjatele ja tarbijatele suurema õiguskindluse ja võrdsemate võimaluste tagamiseks on asjakohane laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisega seotud kahju hüvitamise hagidele, kui nimetatud õigust kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 3 lõike 1 kohaselt. Vastasel juhul võib erinevate tsiviilvastutust käsitlevate eeskirjade kohaldamine ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumise ning sama asja suhtes paralleelselt liidu konkurentsiõigusega kohaldatava liikmesriigi konkurentsiõiguse eeskirjade rikkumise suhtes mõjutada negatiivselt hagejate olukorda samas asjas ja nende nõuete ulatust ning takistada siseturu nõuetekohast toimimist. Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada kahju hüvitamise hagisid liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumiste puhul, mis ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 tähenduses. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 3 lõikega 1 on ette nähtud, et „kui liikmesriikide konkurentsiasutused või siseriiklikud kohtud kohaldavad siseriiklikku konkurentsiõigust [ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1] sätestatud kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust selle sätte tähenduses, peavad nad selliste kokkulepete, otsuste ja niisuguse kooskõlastatud tegevuse suhtes kohaldama ka [ELi toimimise lepingu artiklit 101]. Kui liikmesriikide konkurentsiasutused või siseriiklikud kohtud kohaldavad siseriiklikku konkurentsiõigust [ELi toimimise lepingu artikli 102] alusel keelatud kuritarvitamise suhtes, peavad nad kohaldama ka [ELi toimimise lepingu artiklit 102]”. Siseturu nõuetekohase toimimise huvides ning ettevõtjatele ja tarbijatele suurema õiguskindluse ja võrdsemate võimaluste tagamiseks on asjakohane laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisega seotud kahju hüvitamise hagidele, kui nimetatud õigust kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 3 lõike 1 kohaselt. Vastasel juhul võib erinevate tsiviilvastutust käsitlevate eeskirjade kohaldamine ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumise ning sama asja suhtes paralleelselt liidu konkurentsiõigusega kohaldatava liikmesriigi konkurentsiõiguse eeskirjade rikkumise suhtes mõjutada negatiivselt hagejate olukorda samas asjas ja nende nõuete ulatust ning takistada siseturu nõuetekohast toimimist. Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada kahju hüvitamise hagisid liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumiste puhul, mis ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 tähenduses.

| (11) | Asjakohase liidu õiguse puudumisel reguleeritakse kahju hüvitamise hagisid liikmesriikide eeskirjade ja menetlustega. Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohtu) praktika kohaselt võib iga isik nõuda tekitatud kahju eest hüvitist, kui kõnealuse kahju ja konkurentsiõiguse rikkumise vahel on põhjuslik seos. Kõik siseriiklikud eeskirjad, millega reguleeritakse ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisest tekkinud kahju hüvitamise õiguse kasutamist, sealhulgas küsimustes, mida käesolevas direktiivis ei käsitleta, nagu kahju ja rikkumise vaheline põhjuslik seos, peavad olema kooskõlas tõhususe ja võrdväärsuse põhimõtetega. See tähendab, et need ei tohiks olla sõnastatud või neid ei tohiks kohaldada viisil, mis muudab ELi toimimise lepinguga tagatud kahju hüvitamise õiguse kasutamise liiga keeruliseks või praktiliselt võimatuks või ebasoodsaks võrreldes samalaadsete siseriiklike hagide suhtes kohaldatavate sätetega. Kui liikmesriigid näevad oma siseriiklikus õiguses hüvitamiseks ette muid tingimusi, näiteks põhjusliku seose olemasolu, piisavust või süülisust, peaksid nad saama kõnealuseid tingimusi säilitada niivõrd, kuivõrd need on kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga, tõhususe ja võrdväärsuse põhimõtetega ning käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

(11)

Asjakohase liidu õiguse puudumisel reguleeritakse kahju hüvitamise hagisid liikmesriikide eeskirjade ja menetlustega. Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohtu) praktika kohaselt võib iga isik nõuda tekitatud kahju eest hüvitist, kui kõnealuse kahju ja konkurentsiõiguse rikkumise vahel on põhjuslik seos. Kõik siseriiklikud eeskirjad, millega reguleeritakse ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisest tekkinud kahju hüvitamise õiguse kasutamist, sealhulgas küsimustes, mida käesolevas direktiivis ei käsitleta, nagu kahju ja rikkumise vaheline põhjuslik seos, peavad olema kooskõlas tõhususe ja võrdväärsuse põhimõtetega. See tähendab, et need ei tohiks olla sõnastatud või neid ei tohiks kohaldada viisil, mis muudab ELi toimimise lepinguga tagatud kahju hüvitamise õiguse kasutamise liiga keeruliseks või praktiliselt võimatuks või ebasoodsaks võrreldes samalaadsete siseriiklike hagide suhtes kohaldatavate sätetega. Kui liikmesriigid näevad oma siseriiklikus õiguses hüvitamiseks ette muid tingimusi, näiteks põhjusliku seose olemasolu, piisavust või süülisust, peaksid nad saama kõnealuseid tingimusi säilitada niivõrd, kuivõrd need on kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga, tõhususe ja võrdväärsuse põhimõtetega ning käesoleva direktiiviga.

| (12) | Käesoleva direktiiviga kinnitatakse taas acquis' seda osa, milles käsitletakse õigust kahju hüvitamisele liidu konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju korral, eelkõige kaebeõiguse ja kahju määratluse osas, nagu seda on väljendatud Euroopa Kohtu praktikas, piiramata acquis' edasiarendamist. Iga sellise rikkumise tagajärjel kahju kannatanud isik saab nõuda kahju hüvitamist otsese varalise kahju (damnum emergens), saamata jäänud tulu (lucrum cessans) ning intressi eest olenemata sellest, kas liikmesriigi õiguses on nimetatud kategooriad määratletud eraldi või koos. Intressi maksmine on kantud kahju hüvitamise oluline komponent, millega võetakse arvesse aja möödumist, ning seda tuleks maksta alates kahju tekkimisest kuni kahju hüvitamiseni, olenemata sellest, kas kõnealune intress on liikmesriigi õiguse kohaselt tasandus- või viivisintress ning kas aja möödumist arvestatakse eraldi kategooriana (intress) või tegeliku kahju või saamata jäänud tulu osana. Liikmesriigid sätestavad sel eesmärgil kohaldatavad eeskirjad. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiiviga kinnitatakse taas acquis' seda osa, milles käsitletakse õigust kahju hüvitamisele liidu konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju korral, eelkõige kaebeõiguse ja kahju määratluse osas, nagu seda on väljendatud Euroopa Kohtu praktikas, piiramata acquis' edasiarendamist. Iga sellise rikkumise tagajärjel kahju kannatanud isik saab nõuda kahju hüvitamist otsese varalise kahju (damnum emergens), saamata jäänud tulu (lucrum cessans) ning intressi eest olenemata sellest, kas liikmesriigi õiguses on nimetatud kategooriad määratletud eraldi või koos. Intressi maksmine on kantud kahju hüvitamise oluline komponent, millega võetakse arvesse aja möödumist, ning seda tuleks maksta alates kahju tekkimisest kuni kahju hüvitamiseni, olenemata sellest, kas kõnealune intress on liikmesriigi õiguse kohaselt tasandus- või viivisintress ning kas aja möödumist arvestatakse eraldi kategooriana (intress) või tegeliku kahju või saamata jäänud tulu osana. Liikmesriigid sätestavad sel eesmärgil kohaldatavad eeskirjad.

| (13) | Õigus kahju hüvitamisele on füüsilistel ja juriidilistel isikutel — nii tarbijatel, ettevõtjatel kui ka ametiasutustel — olenemata sellest, kas nad on rikkumise toime pannud ettevõtjaga otseses lepingulises suhtes, ning sellest, kas konkurentsiasutus on rikkumise eelnevalt tuvastanud või mitte. Käesoleva direktiiviga ei tohiks liikmesriikidelt nõuda kollektiivsete õiguskaitsevahendite kasutuselevõttu ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 täitmise tagamiseks. Piiramata võimaluse kaotuse hüvitamist, ei tohiks käesoleva direktiivi kohane kahju täielik hüvitamine põhjustada ülemäärast hüvitamist karistuslike, mitmekordsete või muud liiki kahjuhüvitiste näol. |
| --- | --- |

(13)

Õigus kahju hüvitamisele on füüsilistel ja juriidilistel isikutel — nii tarbijatel, ettevõtjatel kui ka ametiasutustel — olenemata sellest, kas nad on rikkumise toime pannud ettevõtjaga otseses lepingulises suhtes, ning sellest, kas konkurentsiasutus on rikkumise eelnevalt tuvastanud või mitte. Käesoleva direktiiviga ei tohiks liikmesriikidelt nõuda kollektiivsete õiguskaitsevahendite kasutuselevõttu ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 täitmise tagamiseks. Piiramata võimaluse kaotuse hüvitamist, ei tohiks käesoleva direktiivi kohane kahju täielik hüvitamine põhjustada ülemäärast hüvitamist karistuslike, mitmekordsete või muud liiki kahjuhüvitiste näol.

| (14) | Liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagid nõuavad tavaliselt keerulist faktilist ja majanduslikku analüüsi. Kahju hüvitamise nõude tõendamiseks vajalikud tõendid on tihti ainuüksi vastaspoole või kolmandate isikute valduses ega ole hagejale piisavalt teada või kättesaadavad. Sellistes tingimustes võivad hagejate suhtes kehtestatud ranged õigusnõuded, mille kohaselt nad peavad menetluse alguses esitama kõik nende hagi käsitlevad üksikasjad ja üksikasjalikult täpsustatud toetavad tõendid, põhjendamatult takistada ELi toimimise lepinguga tagatud kahju hüvitamise õiguse tõhusat kasutamist. |
| --- | --- |

(14)

Liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagid nõuavad tavaliselt keerulist faktilist ja majanduslikku analüüsi. Kahju hüvitamise nõude tõendamiseks vajalikud tõendid on tihti ainuüksi vastaspoole või kolmandate isikute valduses ega ole hagejale piisavalt teada või kättesaadavad. Sellistes tingimustes võivad hagejate suhtes kehtestatud ranged õigusnõuded, mille kohaselt nad peavad menetluse alguses esitama kõik nende hagi käsitlevad üksikasjad ja üksikasjalikult täpsustatud toetavad tõendid, põhjendamatult takistada ELi toimimise lepinguga tagatud kahju hüvitamise õiguse tõhusat kasutamist.

| (15) | Tõendid on oluline element liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagide esitamisel. Kuna konkurentsiõiguse rikkumist käsitlevaid kohtuvaidlusi iseloomustab ebavõrdsus andmete valdamisel, on asjakohane tagada, et hagejatele antakse õigus nõuda nende nõude jaoks oluliste tõendite avaldamist, ilma et nad peaksid üksikuid tõendeid täpsustama. Selleks et tagada kahju hüvitamise hagides pooltele võrdsed võimalused, peaks ka kostjatel olema võimalik nimetatud vahendeid kasutada, et nad saaksid hagejatelt nõuda tõendite avaldamist. Liikmesriikide kohtud peaksid saama nõuda tõendite avaldamist ka kolmandatelt isikutelt, sealhulgas ametiasutustelt. Kui liikmesriigi kohus soovib nõuda tõendite avaldamist komisjonilt, kohaldatakse seoses teabenõudega ELi lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud liidu ja liikmesriikide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 15 lõiget 1. Kui liikmesriigi kohtud nõuavad tõendite avaldamist ametiasutuselt, kohaldatakse õigusalase ja halduskoostöö põhimõtet liidu või liikmesriigi õiguse alusel. |
| --- | --- |

(15)

Tõendid on oluline element liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagide esitamisel. Kuna konkurentsiõiguse rikkumist käsitlevaid kohtuvaidlusi iseloomustab ebavõrdsus andmete valdamisel, on asjakohane tagada, et hagejatele antakse õigus nõuda nende nõude jaoks oluliste tõendite avaldamist, ilma et nad peaksid üksikuid tõendeid täpsustama. Selleks et tagada kahju hüvitamise hagides pooltele võrdsed võimalused, peaks ka kostjatel olema võimalik nimetatud vahendeid kasutada, et nad saaksid hagejatelt nõuda tõendite avaldamist. Liikmesriikide kohtud peaksid saama nõuda tõendite avaldamist ka kolmandatelt isikutelt, sealhulgas ametiasutustelt. Kui liikmesriigi kohus soovib nõuda tõendite avaldamist komisjonilt, kohaldatakse seoses teabenõudega ELi lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud liidu ja liikmesriikide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet ja määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 15 lõiget 1. Kui liikmesriigi kohtud nõuavad tõendite avaldamist ametiasutuselt, kohaldatakse õigusalase ja halduskoostöö põhimõtet liidu või liikmesriigi õiguse alusel.

| (16) | Liikmesriikide kohtud peaksid saama oma range kontrolli all, eelkõige seoses avaldamismeetmete vajalikkuse ja proportsionaalsusega, nõuda üksikute konkreetsete tõendite või tõendite kategooriate avaldamist ühe poole taotlusel. Proportsionaalsuse nõudest tuleneb, et avaldamist saab nõuda üksnes siis, kui nimetatud hageja on talle mõistlikult kättesaadavate faktide alusel usutavalt tõendanud, et kostja on talle kahju tekitanud. Kui avaldamisnõude eesmärk on saada teatava kategooria tõendeid, tuleks kõnealune kategooria määrata kindlaks selle põhielementide ühiste tunnusjoonte alusel, nagu nende dokumentide laad, eesmärk või sisu, mille avaldamist nõutakse, nende koostamise aeg või muud kriteeriumid, tingimusel et asjaomasesse kategooriasse kuuluvad tõendid on käesoleva direktiivi tähenduses asjakohased. Sellised tõendite kategooriad tuleks määratleda võimalikult täpselt ja üksikasjalikult mõistlikult kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikide kohtud peaksid saama oma range kontrolli all, eelkõige seoses avaldamismeetmete vajalikkuse ja proportsionaalsusega, nõuda üksikute konkreetsete tõendite või tõendite kategooriate avaldamist ühe poole taotlusel. Proportsionaalsuse nõudest tuleneb, et avaldamist saab nõuda üksnes siis, kui nimetatud hageja on talle mõistlikult kättesaadavate faktide alusel usutavalt tõendanud, et kostja on talle kahju tekitanud. Kui avaldamisnõude eesmärk on saada teatava kategooria tõendeid, tuleks kõnealune kategooria määrata kindlaks selle põhielementide ühiste tunnusjoonte alusel, nagu nende dokumentide laad, eesmärk või sisu, mille avaldamist nõutakse, nende koostamise aeg või muud kriteeriumid, tingimusel et asjaomasesse kategooriasse kuuluvad tõendid on käesoleva direktiivi tähenduses asjakohased. Sellised tõendite kategooriad tuleks määratleda võimalikult täpselt ja üksikasjalikult mõistlikult kättesaadavate faktide põhjal.

| (17) | Kui ühe liikmesriigi kohus palub teise liikmesriigi pädeval kohtul koguda tõendeid või taotleb võimalust koguda tõendeid vahetult teises liikmesriigis, kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1206/2001 (4) sätteid. |
| --- | --- |

(17)

Kui ühe liikmesriigi kohus palub teise liikmesriigi pädeval kohtul koguda tõendeid või taotleb võimalust koguda tõendeid vahetult teises liikmesriigis, kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1206/2001 (4) sätteid.

| (18) | Kuna kahju hüvitamise hagide raames peaksid ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet sisaldavad olulised tõendid olema põhimõtteliselt kättesaadavad, tuleb kõnealust konfidentsiaalset teavet asjakohaselt kaitsta. Liikmesriikide kohtute käsutuses peaksid seega olema sobivad meetmed, et kaitsta konfidentsiaalset teavet menetluse käigus avaldamise eest. Kõnealused meetmed võivad hõlmata tundlike osade redigeerimist dokumentides, kinniste istungite pidamist, isikute ringi piiramist, kellel on õigus tõenditega tutvuda, ning suuniseid ekspertidele teabest üldistatud või muul mittekonfidentsiaalsel kujul kokkuvõtete koostamiseks. Ärisaladuse ja muu konfidentsiaalse teabe kaitse meetmed ei tohiks siiski takistada kahju hüvitamise õiguse kasutamist. |
| --- | --- |

(18)

Kuna kahju hüvitamise hagide raames peaksid ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet sisaldavad olulised tõendid olema põhimõtteliselt kättesaadavad, tuleb kõnealust konfidentsiaalset teavet asjakohaselt kaitsta. Liikmesriikide kohtute käsutuses peaksid seega olema sobivad meetmed, et kaitsta konfidentsiaalset teavet menetluse käigus avaldamise eest. Kõnealused meetmed võivad hõlmata tundlike osade redigeerimist dokumentides, kinniste istungite pidamist, isikute ringi piiramist, kellel on õigus tõenditega tutvuda, ning suuniseid ekspertidele teabest üldistatud või muul mittekonfidentsiaalsel kujul kokkuvõtete koostamiseks. Ärisaladuse ja muu konfidentsiaalse teabe kaitse meetmed ei tohiks siiski takistada kahju hüvitamise õiguse kasutamist.

| (19) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriigi õiguses sätestatud võimalust või tingimusi avaldamiskorralduse vastu kaebuse esitamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriigi õiguses sätestatud võimalust või tingimusi avaldamiskorralduse vastu kaebuse esitamiseks.

| (20) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1049/2001 (5) reguleeritakse üldsuse juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ning selle eesmärk on anda üldsusele võimalikult laiaulatuslik juurdepääs kõnealuste institutsioonide dokumentidele. Kõnealuse õiguse suhtes kohaldatakse siiski teatud üld- või erahuviga põhjendatud piiranguid. Sellest tuleneb, et kõnealuse määruse artikliga 4 sätestatud erandite süsteem rajaneb konkreetse juhtumi puhul tasakaalu leidmisel vastandlike huvide vahel, milleks on ühelt poolt huvid, millele asjaomaste dokumentide avaldamine tuleks kasuks, ja teiselt poolt huvid, mida see avaldamine kahjustaks. Käesolev direktiiv ei tohiks piirata selliste määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaste eeskirjade ja tavade kohaldamist. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1049/2001 (5) reguleeritakse üldsuse juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ning selle eesmärk on anda üldsusele võimalikult laiaulatuslik juurdepääs kõnealuste institutsioonide dokumentidele. Kõnealuse õiguse suhtes kohaldatakse siiski teatud üld- või erahuviga põhjendatud piiranguid. Sellest tuleneb, et kõnealuse määruse artikliga 4 sätestatud erandite süsteem rajaneb konkreetse juhtumi puhul tasakaalu leidmisel vastandlike huvide vahel, milleks on ühelt poolt huvid, millele asjaomaste dokumentide avaldamine tuleks kasuks, ja teiselt poolt huvid, mida see avaldamine kahjustaks. Käesolev direktiiv ei tohiks piirata selliste määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaste eeskirjade ja tavade kohaldamist.

| (21) | ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 tõhusaks ja ühtseks kohaldamiseks komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste poolt on vaja tervet liitu hõlmavat ühtset lähenemisviisi konkurentsiasutuse toimikus sisalduvate tõendite avaldamise suhtes. Tõendite avaldamine ei tohiks põhjendamatult kahjustada konkurentsiasutuse poolt konkurentsiõiguse täitmise tagamise tõhusust. Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ei kuulu konkurentsiasutuste sisedokumentide ega nendevahelise kirjavahetuse avaldamine. |
| --- | --- |

(21)

ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 tõhusaks ja ühtseks kohaldamiseks komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste poolt on vaja tervet liitu hõlmavat ühtset lähenemisviisi konkurentsiasutuse toimikus sisalduvate tõendite avaldamise suhtes. Tõendite avaldamine ei tohiks põhjendamatult kahjustada konkurentsiasutuse poolt konkurentsiõiguse täitmise tagamise tõhusust. Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ei kuulu konkurentsiasutuste sisedokumentide ega nendevahelise kirjavahetuse avaldamine.

| (22) | Selleks et tagada kahju hüvitamise õiguse tõhus kaitse, ei pea iga dokumenti, mis seondub ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 kohase menetlusega, üksnes hageja kavandatava kahju hüvitamise hagi põhjal hagejale avaldama, kuivõrd on väga ebatõenäoline, et kahju hüvitamise hagi põhineb kõikidel tõenditel, mis sisalduvad kõnealuse menetluse toimikus. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada kahju hüvitamise õiguse tõhus kaitse, ei pea iga dokumenti, mis seondub ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 kohase menetlusega, üksnes hageja kavandatava kahju hüvitamise hagi põhjal hagejale avaldama, kuivõrd on väga ebatõenäoline, et kahju hüvitamise hagi põhineb kõikidel tõenditel, mis sisalduvad kõnealuse menetluse toimikus.

| (23) | Proportsionaalsuse nõuet tuleks hoolikalt hinnata juhul, kui avaldamisega kaasneb oht lammutada konkurentsiasutuse uurimisstrateegia, paljastades, millised dokumendid kuuluvad toimiku juurde, või kui avaldamine võib kahjustada ettevõtjate ja konkurentsiasutuse vahelise koostöö viisi. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et vältida nn andmete otsimist, st sellise teabe mittespetsiifilist või liiga üldist otsimist, mis tõenäoliselt ei ole menetlusosaliste jaoks asjakohane. Avaldamisnõuet ei tuleks seega pidada proportsionaalseks, kui see hõlmab konkurentsiasutuse teatava juhtumiga seotud toimikus sisalduvate dokumentide üldist avaldamist või selliste dokumentide üldist avaldamist, mida üks menetlusosaline on teatava kohtuasjaga seoses esitanud. Nimetatud ulatuslik avaldamisnõue ei oleks kooskõlas avaldamist nõudva menetlusosalise kohustusega täpsustada üksikud tõendid või tõendite kategooriaid võimalikult selgelt ja üksikasjalikult. |
| --- | --- |

(23)

Proportsionaalsuse nõuet tuleks hoolikalt hinnata juhul, kui avaldamisega kaasneb oht lammutada konkurentsiasutuse uurimisstrateegia, paljastades, millised dokumendid kuuluvad toimiku juurde, või kui avaldamine võib kahjustada ettevõtjate ja konkurentsiasutuse vahelise koostöö viisi. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et vältida nn andmete otsimist, st sellise teabe mittespetsiifilist või liiga üldist otsimist, mis tõenäoliselt ei ole menetlusosaliste jaoks asjakohane. Avaldamisnõuet ei tuleks seega pidada proportsionaalseks, kui see hõlmab konkurentsiasutuse teatava juhtumiga seotud toimikus sisalduvate dokumentide üldist avaldamist või selliste dokumentide üldist avaldamist, mida üks menetlusosaline on teatava kohtuasjaga seoses esitanud. Nimetatud ulatuslik avaldamisnõue ei oleks kooskõlas avaldamist nõudva menetlusosalise kohustusega täpsustada üksikud tõendid või tõendite kategooriaid võimalikult selgelt ja üksikasjalikult.

| (24) | Käesolev direktiiv ei mõjuta kohtute õigust kaaluda liidu või liikmesriigi õiguse alusel konkurentsiõiguse tõhusa täitmise tagamise huve, kui nad annavad korralduse mis tahes liiki tõendite, välja arvatud leebusavalduste ja kokkuleppe sõlmimise taotluste avaldamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Käesolev direktiiv ei mõjuta kohtute õigust kaaluda liidu või liikmesriigi õiguse alusel konkurentsiõiguse tõhusa täitmise tagamise huve, kui nad annavad korralduse mis tahes liiki tõendite, välja arvatud leebusavalduste ja kokkuleppe sõlmimise taotluste avaldamiseks.

| (25) | Erand tuleks teha avaldamisnõudele, mis rahuldamise korral takistaks põhjendamatult konkurentsiasutuse käimasolevat uurimist liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumise asjus. Teave, mille koostas konkurentsiasutus liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rakendamise menetluse käigus ning saatis kõnealuse menetluse osalistele (näiteks vastuväited) või mille koostas kõnealuse menetluse osaline (näiteks vastused konkurentsiasutuse esitatud teabenõuetele või tunnistajate ütlused), peaks seetõttu olema seoses kahju hüvitamise hagidega avaldatav üksnes pärast seda, kui konkurentsiasutus on menetluse lõpetanud, näiteks võttes vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 5 või kõnealuse määruse III peatükis sätestatud otsuse, välja arvatud otsus ajutiste meetmete kohta. |
| --- | --- |

(25)

Erand tuleks teha avaldamisnõudele, mis rahuldamise korral takistaks põhjendamatult konkurentsiasutuse käimasolevat uurimist liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumise asjus. Teave, mille koostas konkurentsiasutus liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rakendamise menetluse käigus ning saatis kõnealuse menetluse osalistele (näiteks vastuväited) või mille koostas kõnealuse menetluse osaline (näiteks vastused konkurentsiasutuse esitatud teabenõuetele või tunnistajate ütlused), peaks seetõttu olema seoses kahju hüvitamise hagidega avaldatav üksnes pärast seda, kui konkurentsiasutus on menetluse lõpetanud, näiteks võttes vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 5 või kõnealuse määruse III peatükis sätestatud otsuse, välja arvatud otsus ajutiste meetmete kohta.

| (26) | Leebusprogrammid ja kokkuleppemenetlused on liidu konkurentsiõiguse järgimise tagamisel avalik-õiguslike meetmete kaudu olulisteks vahenditeks, kuna need aitavad kaasa kõige raskemate konkurentsiõiguse rikkumiste tuvastamisele, tõhusale süüdistuste esitamisele ja karistuste määramisele. Lisaks, kuna paljud konkurentsiasutuste otsused kartellide puhul põhinevad leebema kohtlemise taotlusel ning kartellidega seotud kahju hüvitamise hagid kujutavad endast üldiselt kõnealuste otsuste järelmeetmeid, on leebusprogrammid olulised ka kartellidega seotud kahju hüvitamise hagide tõhususe seisukohast. Ettevõtjad võivad leebusprogrammide ja kokkuleppemenetluste raames hoiduda konkurentsiasutustega koostöö tegemisest, kui avaldataks ennast süüstavad avaldused, nagu leebusavaldused ja kokkuleppe sõlmimise taotlused, mis esitatakse üksnes konkurentsiasutustega koostöö eesmärgil. Niisugune avaldamine võib tekitada ohu, et koostööd tegevad ettevõtjad või nende juhtkond võetakse tsiviil- või kriminaalvastutusele halvematel tingimustel kui rikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjad, kes ei tee konkurentsiasutustega koostööd. Selleks et tagada ettevõtjate jätkuv valmisolek esitada konkurentsiasutustele vabatahtlikult leebusavaldusi või kokkuleppe sõlmimise taotlusi, ei tuleks selliseid dokumente erandina tõenditena avaldada. Kõnealust erandit tuleks kohaldada ka leebusavalduste või kokkuleppe sõlmimise taotluste sõnasõnalistele tsitaatidele teistes dokumentides. Nimetatud piirangud tõendite avaldamisele ei tohiks takistada konkurentsiasutustel avaldada oma otsuseid kooskõlas liidu või liikmesriigi kohaldatava õigusega. Tagamaks, et kõnealuse erandi tegemine ei riku põhjendamatult kahju kannatanud poolte õigust kahju hüvitamisele, peaks see piirduma kõnealuste vabatahtlike ja ennast süüstavate leebusavalduste ja kokkuleppe sõlmimise taotlustega. |
| --- | --- |

(26)

Leebusprogrammid ja kokkuleppemenetlused on liidu konkurentsiõiguse järgimise tagamisel avalik-õiguslike meetmete kaudu olulisteks vahenditeks, kuna need aitavad kaasa kõige raskemate konkurentsiõiguse rikkumiste tuvastamisele, tõhusale süüdistuste esitamisele ja karistuste määramisele. Lisaks, kuna paljud konkurentsiasutuste otsused kartellide puhul põhinevad leebema kohtlemise taotlusel ning kartellidega seotud kahju hüvitamise hagid kujutavad endast üldiselt kõnealuste otsuste järelmeetmeid, on leebusprogrammid olulised ka kartellidega seotud kahju hüvitamise hagide tõhususe seisukohast. Ettevõtjad võivad leebusprogrammide ja kokkuleppemenetluste raames hoiduda konkurentsiasutustega koostöö tegemisest, kui avaldataks ennast süüstavad avaldused, nagu leebusavaldused ja kokkuleppe sõlmimise taotlused, mis esitatakse üksnes konkurentsiasutustega koostöö eesmärgil. Niisugune avaldamine võib tekitada ohu, et koostööd tegevad ettevõtjad või nende juhtkond võetakse tsiviil- või kriminaalvastutusele halvematel tingimustel kui rikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjad, kes ei tee konkurentsiasutustega koostööd. Selleks et tagada ettevõtjate jätkuv valmisolek esitada konkurentsiasutustele vabatahtlikult leebusavaldusi või kokkuleppe sõlmimise taotlusi, ei tuleks selliseid dokumente erandina tõenditena avaldada. Kõnealust erandit tuleks kohaldada ka leebusavalduste või kokkuleppe sõlmimise taotluste sõnasõnalistele tsitaatidele teistes dokumentides. Nimetatud piirangud tõendite avaldamisele ei tohiks takistada konkurentsiasutustel avaldada oma otsuseid kooskõlas liidu või liikmesriigi kohaldatava õigusega. Tagamaks, et kõnealuse erandi tegemine ei riku põhjendamatult kahju kannatanud poolte õigust kahju hüvitamisele, peaks see piirduma kõnealuste vabatahtlike ja ennast süüstavate leebusavalduste ja kokkuleppe sõlmimise taotlustega.

| (27) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud eeskirjad muude dokumentide kui leebusavalduste ja kokkuleppe sõlmimise taotluste avaldamise kohta tagavad, et kahju kannatanud isikutel on piisavalt muid võimalusi saada juurdepääs asjakohastele tõenditele, mis on vajalikud nende kahju hüvitamise hagide ettevalmistamiseks. Liikmesriigi kohtul peaks hageja taotlusel olema võimalik omada juurdepääsu erandi objektiks olevatele dokumentidele, et teha kindlaks, kas selle sisu ei välju käesoleva direktiiviga määratletud leebusavalduse ja kokkuleppe sõlmimise taotluse määratlusest. Dokumentide sisu, mis jääb kõnealustest määratlustest välja, tuleks avaldada asjakohaste tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud eeskirjad muude dokumentide kui leebusavalduste ja kokkuleppe sõlmimise taotluste avaldamise kohta tagavad, et kahju kannatanud isikutel on piisavalt muid võimalusi saada juurdepääs asjakohastele tõenditele, mis on vajalikud nende kahju hüvitamise hagide ettevalmistamiseks. Liikmesriigi kohtul peaks hageja taotlusel olema võimalik omada juurdepääsu erandi objektiks olevatele dokumentidele, et teha kindlaks, kas selle sisu ei välju käesoleva direktiiviga määratletud leebusavalduse ja kokkuleppe sõlmimise taotluse määratlusest. Dokumentide sisu, mis jääb kõnealustest määratlustest välja, tuleks avaldada asjakohaste tingimuste kohaselt.

| (28) | Liikmesriigi kohtul peaks olema kahju hüvitamise hagi raames igal ajal võimalik nõuda selliste tõendite avaldamist, mis on olemas konkurentsiasutuse menetlusest sõltumata (olemasolev teave). |
| --- | --- |

(28)

Liikmesriigi kohtul peaks olema kahju hüvitamise hagi raames igal ajal võimalik nõuda selliste tõendite avaldamist, mis on olemas konkurentsiasutuse menetlusest sõltumata (olemasolev teave).

| (29) | Konkurentsiasutuselt tuleks tõendite avaldamist nõuda üksnes juhul, kui neid ei ole võimalik mõistlikul viisil saada teiselt poolelt või kolmandalt isikult. |
| --- | --- |

(29)

Konkurentsiasutuselt tuleks tõendite avaldamist nõuda üksnes juhul, kui neid ei ole võimalik mõistlikul viisil saada teiselt poolelt või kolmandalt isikult.

| (30) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 15 lõike 3 kohaselt võivad konkurentsiasutused omal algatusel esitada siseriiklikele kohtutele kirjalikke märkusi ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 kohaldamisega seotud küsimustes. Selleks et tagada, et konkurentsiõiguse rakendamiseks võetavad avalik-õiguslikud meetmed aitaksid jätkuvalt kaasa kõnealuste artiklite kohaldamisele, peaksid konkurentsiasutused saama omal algatusel esitada liikmesriigi kohtule märkusi konkurentsiasutuste toimikus sisalduvate tõendite avaldamise proportsionaalsuse hindamiseks, pidades silmas sellise avaldamise mõju konkurentsiõiguse tõhusale rakendamisele avalik-õiguslike meetmete kaudu. Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua süsteem, mille kaudu teavitatakse konkurentsiasutust teabe avaldamise taotlustest, kui teabe avaldamist taotlev isik või isik, kellelt teabe avaldamist taotletakse, on seotud väidetava rikkumise uurimisega kõnealuse konkurentsiasutuse poolt, ilma et see piiraks selliste liikmesriigi õigusaktide kohaldamist, millega nähakse ette ex parte menetlus. |
| --- | --- |

(30)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 15 lõike 3 kohaselt võivad konkurentsiasutused omal algatusel esitada siseriiklikele kohtutele kirjalikke märkusi ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 kohaldamisega seotud küsimustes. Selleks et tagada, et konkurentsiõiguse rakendamiseks võetavad avalik-õiguslikud meetmed aitaksid jätkuvalt kaasa kõnealuste artiklite kohaldamisele, peaksid konkurentsiasutused saama omal algatusel esitada liikmesriigi kohtule märkusi konkurentsiasutuste toimikus sisalduvate tõendite avaldamise proportsionaalsuse hindamiseks, pidades silmas sellise avaldamise mõju konkurentsiõiguse tõhusale rakendamisele avalik-õiguslike meetmete kaudu. Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua süsteem, mille kaudu teavitatakse konkurentsiasutust teabe avaldamise taotlustest, kui teabe avaldamist taotlev isik või isik, kellelt teabe avaldamist taotletakse, on seotud väidetava rikkumise uurimisega kõnealuse konkurentsiasutuse poolt, ilma et see piiraks selliste liikmesriigi õigusaktide kohaldamist, millega nähakse ette ex parte menetlus.

| (31) | Iga füüsiline või juriidiline isik, kes saab tõendid konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus, peaks saama kasutada kõnealuseid tõendeid kahju hüvitamise hagis, mille pool ta on. Selline kasutus peaks olema lubatud ka tema õigused ja kohustused üle võtnud füüsilisele või juriidilisele isikule, sealhulgas tema nõude omandamise kaudu. Kui tõendid sai juriidiline isik, kes kuulub ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamisel ühe ettevõtjana käsitatavasse ettevõtjate gruppi, peaks nimetatud tõendeid saama kasutada ka samasse ettevõtjasse kuuluvad muud juriidilised isikud. |
| --- | --- |

(31)

Iga füüsiline või juriidiline isik, kes saab tõendid konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus, peaks saama kasutada kõnealuseid tõendeid kahju hüvitamise hagis, mille pool ta on. Selline kasutus peaks olema lubatud ka tema õigused ja kohustused üle võtnud füüsilisele või juriidilisele isikule, sealhulgas tema nõude omandamise kaudu. Kui tõendid sai juriidiline isik, kes kuulub ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamisel ühe ettevõtjana käsitatavasse ettevõtjate gruppi, peaks nimetatud tõendeid saama kasutada ka samasse ettevõtjasse kuuluvad muud juriidilised isikud.

| (32) | Konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus saadud tõendite kasutamine ei tohiks siiski põhjendamatult kahjustada konkurentsiasutuse poolt konkurentsiõiguse täitmise tagamist. Vältimaks käesoleva direktiiviga kehtestatud avaldamise piirangute õõnestamist, tuleks põhjendustes 24 ja 25 osutatud, üksnes konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus saadud dokumentide kasutamist piirata samadel tingimustel. Piirang peaks seisnema tõendite lubamatuses kahju hüvitamise hagides või nende muul viisil kaitses kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega, misläbi tagatakse piirangute täielik mõju kõnealuste tõendite kasutamisele. Lisaks ei tohiks konkurentsiasutuselt saadud tõendid muutuda kauplemisobjektiks. Seepärast tuleks selliste tõendite kasutamise võimalus, mis saadi üksnes konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus, anda ainult füüsilisele või juriidilisele isikule, kellele anti algselt juurdepääs toimikule, ja tema õigusjärglastele. Kõnealune piirang tõenditega kauplemise vältimiseks ei takista siiski liikmesriigi kohtul nõuda nimetatud tõendite avaldamist käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(32)

Konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus saadud tõendite kasutamine ei tohiks siiski põhjendamatult kahjustada konkurentsiasutuse poolt konkurentsiõiguse täitmise tagamist. Vältimaks käesoleva direktiiviga kehtestatud avaldamise piirangute õõnestamist, tuleks põhjendustes 24 ja 25 osutatud, üksnes konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus saadud dokumentide kasutamist piirata samadel tingimustel. Piirang peaks seisnema tõendite lubamatuses kahju hüvitamise hagides või nende muul viisil kaitses kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega, misläbi tagatakse piirangute täielik mõju kõnealuste tõendite kasutamisele. Lisaks ei tohiks konkurentsiasutuselt saadud tõendid muutuda kauplemisobjektiks. Seepärast tuleks selliste tõendite kasutamise võimalus, mis saadi üksnes konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus, anda ainult füüsilisele või juriidilisele isikule, kellele anti algselt juurdepääs toimikule, ja tema õigusjärglastele. Kõnealune piirang tõenditega kauplemise vältimiseks ei takista siiski liikmesriigi kohtul nõuda nimetatud tõendite avaldamist käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel.

| (33) | Asjaoluga, et on esitatud kahju hüvitamise nõue või et konkurentsiasutus on algatanud uurimise, kaasneb risk, et asjaomased isikud võivad hävitada või varjata tõendeid, mida kahju kannatanud isik saaks kasutada kahjunõude tõendamisel. Liikmesriigi kohus peaks saama määrata piisavalt rangeid hoiatavaid karistusi, et vältida oluliste tõendite hävitamist ning tagada avaldamist nõudvate kohtukorralduste täitmine. Menetlusosaliste puhul võivad kahju hüvitamise menetluses tehtud negatiivsed otsused olla eriti tõhusaks karistuseks ning aidata vältida asja venimist. Konfidentsiaalse teabe kaitse kohustuse täitmata jätmise ja avaldatud teabe kuritarvitamise eest tuleks samuti ette näha karistused. Samuti tuleks ette näha karistused juhuks, kui kahju hüvitamise hagides kuritarvitatakse teavet, mis on saadud konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus. |
| --- | --- |

(33)

Asjaoluga, et on esitatud kahju hüvitamise nõue või et konkurentsiasutus on algatanud uurimise, kaasneb risk, et asjaomased isikud võivad hävitada või varjata tõendeid, mida kahju kannatanud isik saaks kasutada kahjunõude tõendamisel. Liikmesriigi kohus peaks saama määrata piisavalt rangeid hoiatavaid karistusi, et vältida oluliste tõendite hävitamist ning tagada avaldamist nõudvate kohtukorralduste täitmine. Menetlusosaliste puhul võivad kahju hüvitamise menetluses tehtud negatiivsed otsused olla eriti tõhusaks karistuseks ning aidata vältida asja venimist. Konfidentsiaalse teabe kaitse kohustuse täitmata jätmise ja avaldatud teabe kuritarvitamise eest tuleks samuti ette näha karistused. Samuti tuleks ette näha karistused juhuks, kui kahju hüvitamise hagides kuritarvitatakse teavet, mis on saadud konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus.

| (34) | ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 tõhusaks ja ühtseks kohaldamiseks komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste poolt on vaja üleliidulist ühtset lähenemisviisi rikkumist käsitlevate liikmesriikide konkurentsiasutuste lõplike otsuste mõju suhtes hilisematele kahju hüvitamise hagidele. Sellised otsused võetakse vastu alles pärast seda, kui komisjoni on määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõike 4 kohaselt teavitatud kavandatavast otsusest või selle puudumisel dokumendist, millega tehakse teatavaks kavandatav tegevus, ning juhul kui konkurentsiasutus ei ole kõnealuse määruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kaotanud oma pädevust seoses sellega, et komisjon on algatanud menetluse. Komisjon peaks tagama liidu konkurentsiõiguse järjepideva kohaldamise, esitades liikmesriikide konkurentsiasutustele suuniseid nii kahepoolselt kui Euroopa konkurentsivõrgustiku raames. Et parandada õiguskindlust, vältida ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 ebajärjekindlat kohaldamist, suurendada kahju hüvitamise hagide tulemuslikkust ja menetlustõhusust ning edendada siseturu toimimist ettevõtjate ja tarbijate jaoks, ei tohiks olla võimalik järgnevates kahju hüvitamise hagides uuesti menetleda liikmesriigi konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu lõppotsuses tuvastatud ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisi. Seetõttu tuleks niisugust õigusrikkumist käsitada vaieldamatult tuvastatuna kõnealuse õigusrikkumisega seotud kahju hüvitamise hagides, mis on esitatud konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu liikmesriigis. Tuvastamise mõju peaks siiski hõlmama üksnes õigusrikkumise iseloomu ning selle sisulist, isikulist, ajalist ja territoriaalset ulatust, mille on teinud kindlaks konkurentsiasutus või asja läbi vaatav kohus oma pädevuse teostamisel. Kui otsusega tuvastatakse, et liikmesriigi konkurentsiõiguse sätteid rikutakse juhul, kui sama asja suhtes kohaldatakse samaaegselt nii liidu kui ka liikmesriigi konkurentsiõigust, tuleks ka kõnealust õigusrikkumist käsitada vaieldamatult tuvastatuna. |
| --- | --- |

(34)

ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 tõhusaks ja ühtseks kohaldamiseks komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste poolt on vaja üleliidulist ühtset lähenemisviisi rikkumist käsitlevate liikmesriikide konkurentsiasutuste lõplike otsuste mõju suhtes hilisematele kahju hüvitamise hagidele. Sellised otsused võetakse vastu alles pärast seda, kui komisjoni on määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõike 4 kohaselt teavitatud kavandatavast otsusest või selle puudumisel dokumendist, millega tehakse teatavaks kavandatav tegevus, ning juhul kui konkurentsiasutus ei ole kõnealuse määruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kaotanud oma pädevust seoses sellega, et komisjon on algatanud menetluse. Komisjon peaks tagama liidu konkurentsiõiguse järjepideva kohaldamise, esitades liikmesriikide konkurentsiasutustele suuniseid nii kahepoolselt kui Euroopa konkurentsivõrgustiku raames. Et parandada õiguskindlust, vältida ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 ebajärjekindlat kohaldamist, suurendada kahju hüvitamise hagide tulemuslikkust ja menetlustõhusust ning edendada siseturu toimimist ettevõtjate ja tarbijate jaoks, ei tohiks olla võimalik järgnevates kahju hüvitamise hagides uuesti menetleda liikmesriigi konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu lõppotsuses tuvastatud ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisi. Seetõttu tuleks niisugust õigusrikkumist käsitada vaieldamatult tuvastatuna kõnealuse õigusrikkumisega seotud kahju hüvitamise hagides, mis on esitatud konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu liikmesriigis. Tuvastamise mõju peaks siiski hõlmama üksnes õigusrikkumise iseloomu ning selle sisulist, isikulist, ajalist ja territoriaalset ulatust, mille on teinud kindlaks konkurentsiasutus või asja läbi vaatav kohus oma pädevuse teostamisel. Kui otsusega tuvastatakse, et liikmesriigi konkurentsiõiguse sätteid rikutakse juhul, kui sama asja suhtes kohaldatakse samaaegselt nii liidu kui ka liikmesriigi konkurentsiõigust, tuleks ka kõnealust õigusrikkumist käsitada vaieldamatult tuvastatuna.

| (35) | Kui kahju hüvitamise hagi esitatakse liikmesriigis, mis ei ole selle konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu liikmesriik, kes tuvastas ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumise, mis on seotud kõnealuse hagiga, peaks olema võimalik esitada liikmesriigi konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu lõppotsuses tuvastatud järeldused liikmesriigi kohtule vähemalt esmapilgul usutavate tõenditena selle kohta, et konkurentsiõiguse rikkumine on aset leidnud. Järeldust võib asjakohasel juhul hinnata koos menetlusosaliste esitatud muude tõenditega. Liikmesriikide konkurentsiasutuste ja asju läbi vaatavate kohtute konkurentsieeskirjade rikkumisi tuvastavate otsuste mõju ei piira ELi toimimise lepingu artiklist 267 tulenevaid liikmesriikide kohtute õigusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

(35)

Kui kahju hüvitamise hagi esitatakse liikmesriigis, mis ei ole selle konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu liikmesriik, kes tuvastas ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumise, mis on seotud kõnealuse hagiga, peaks olema võimalik esitada liikmesriigi konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu lõppotsuses tuvastatud järeldused liikmesriigi kohtule vähemalt esmapilgul usutavate tõenditena selle kohta, et konkurentsiõiguse rikkumine on aset leidnud. Järeldust võib asjakohasel juhul hinnata koos menetlusosaliste esitatud muude tõenditega. Liikmesriikide konkurentsiasutuste ja asju läbi vaatavate kohtute konkurentsieeskirjade rikkumisi tuvastavate otsuste mõju ei piira ELi toimimise lepingu artiklist 267 tulenevaid liikmesriikide kohtute õigusi ja kohustusi.

| (36) | Aegumistähtaegade kulgemise algust, kestust, peatamist või katkestamist käsitlevad siseriiklikud eeskirjad ei tohiks kahju hüvitamise hagide esitamist põhjendamatult takistada. Eriti oluline on see hagide puhul, mis põhinevad konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu poolt tuvastatud õigusrikkumistel. Seepärast peaks olema võimalik esitada ka pärast konkurentsiasutuse menetlust kahju hüvitamise hagi, et rakendada liikmesriigi ja liidu konkurentsiõigust. Aegumistähtaeg ei tohiks alata enne, kui õigusrikkumine lõpeb ja hageja on teada saanud või võib põhjendatult eeldada, et ta on teadlik õigusrikkumisena käsitatava käitumise olemasolust, asjaolust, et õigusrikkumine on talle kahju tekitanud, ning õigusrikkumise toime pannud ettevõtja isikust. Liikmesriikidel peaks olema lubatud säilitada või kehtestada üldiselt kohaldatavaid absoluutseid aegumistähtaegu, eeldusel et selliste üldiselt kohaldatavate aegumistähtaegade kestus ei muuda kahju täieliku hüvitamise õiguse kasutamist praktiliselt võimatuks ega liiga keerukaks. |
| --- | --- |

(36)

Aegumistähtaegade kulgemise algust, kestust, peatamist või katkestamist käsitlevad siseriiklikud eeskirjad ei tohiks kahju hüvitamise hagide esitamist põhjendamatult takistada. Eriti oluline on see hagide puhul, mis põhinevad konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu poolt tuvastatud õigusrikkumistel. Seepärast peaks olema võimalik esitada ka pärast konkurentsiasutuse menetlust kahju hüvitamise hagi, et rakendada liikmesriigi ja liidu konkurentsiõigust. Aegumistähtaeg ei tohiks alata enne, kui õigusrikkumine lõpeb ja hageja on teada saanud või võib põhjendatult eeldada, et ta on teadlik õigusrikkumisena käsitatava käitumise olemasolust, asjaolust, et õigusrikkumine on talle kahju tekitanud, ning õigusrikkumise toime pannud ettevõtja isikust. Liikmesriikidel peaks olema lubatud säilitada või kehtestada üldiselt kohaldatavaid absoluutseid aegumistähtaegu, eeldusel et selliste üldiselt kohaldatavate aegumistähtaegade kestus ei muuda kahju täieliku hüvitamise õiguse kasutamist praktiliselt võimatuks ega liiga keerukaks.

| (37) | Kui mitu ettevõtjat rikub konkurentsieeskirju ühiselt (näiteks kartelli puhul), on asjakohane ette näha, et õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjad vastutavad solidaarselt kogu õigusrikkumisega tekitatud kahju eest. Õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjal peaks olema õigus saada teistelt rikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatelt hüvitist, kui ta maksis rohkem, kui oli tema osa. See osa, mis vastab õigusrikkumise toime pannud ettevõtja suhtelisele vastutusele, ja asjaomased kriteeriumid, nagu käive, turuosa või roll kartellis, määratakse kindlaks kohaldatavate liikmesriigi õigusaktide alusel, järgides samas tõhususe ja võrdväärsuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(37)

Kui mitu ettevõtjat rikub konkurentsieeskirju ühiselt (näiteks kartelli puhul), on asjakohane ette näha, et õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjad vastutavad solidaarselt kogu õigusrikkumisega tekitatud kahju eest. Õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjal peaks olema õigus saada teistelt rikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatelt hüvitist, kui ta maksis rohkem, kui oli tema osa. See osa, mis vastab õigusrikkumise toime pannud ettevõtja suhtelisele vastutusele, ja asjaomased kriteeriumid, nagu käive, turuosa või roll kartellis, määratakse kindlaks kohaldatavate liikmesriigi õigusaktide alusel, järgides samas tõhususe ja võrdväärsuse põhimõtteid.

| (38) | Ettevõtjad, kes teevad leebusprogrammi raames konkurentsiasutusega koostööd, on võtmetähtsusega salajaste kartellikokkulepete paljastamisel ja nende lõpetamisel ning nad leevendavad seega sageli kahju, mida oleks võinud põhjustada õigusrikkumise jätkumine. Seepärast on asjakohane ette näha, et ettevõtjaid, keda konkurentsiasutus on leebusprogrammi raames trahvidest vabastanud, kaitstakse põhjendamatute kahjunõuete eest, pidades silmas, et õigusrikkumise tuvastanud konkurentsiasutuse otsus võib muutuda trahvidest vabastatud isiku jaoks lõplikuks varem kui nende ettevõtjate jaoks, keda trahvidest ei vabastatud, mistõttu trahvidest vabastatud isik muutub potentsiaalselt kohtuvaidluse esmaseks sihtmärgiks. Seega on asjakohane, et trahvidest vabastatud isik vabastatakse põhimõtteliselt õigusrikkumisest tulenevat kogu kahju hõlmavast solidaarsest vastutusest ja tema osa hüvitisest õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjate suhtes ei ületa tema enda otsestele või kaudsetele klientidele või, ostukartelli puhul, tema otsestele või kaudsetele tarnijatele tekitatud kahju suurust. Kui kartell on tekitanud kahju muudele isikutele kui õigusrikkumise toime pannud ettevõtja kliendid või tarnijad, ei tohiks trahvidest vabastatud isiku osa hüvitisest ületada tema suhtelist vastutust kartelli tekitatud kahju eest. Nimetatud osa tuleks kindlaks määrata samade eeskirjade kohaselt, millega määratakse kindlaks õigusrikkumise toime pannud ettevõtja osa hüvitisest. Trahvidest vabastatud isik peaks kandma täit vastutust selliste kannatanud isikute ees, kes ei ole tema otsesed ega kaudsed ostjad või tarnijad, ainult juhul, kui neil ei ole võimalik saada täielikku hüvitist teistelt õigusrikkumise toime pannud ettevõtjatelt. |
| --- | --- |

(38)

Ettevõtjad, kes teevad leebusprogrammi raames konkurentsiasutusega koostööd, on võtmetähtsusega salajaste kartellikokkulepete paljastamisel ja nende lõpetamisel ning nad leevendavad seega sageli kahju, mida oleks võinud põhjustada õigusrikkumise jätkumine. Seepärast on asjakohane ette näha, et ettevõtjaid, keda konkurentsiasutus on leebusprogrammi raames trahvidest vabastanud, kaitstakse põhjendamatute kahjunõuete eest, pidades silmas, et õigusrikkumise tuvastanud konkurentsiasutuse otsus võib muutuda trahvidest vabastatud isiku jaoks lõplikuks varem kui nende ettevõtjate jaoks, keda trahvidest ei vabastatud, mistõttu trahvidest vabastatud isik muutub potentsiaalselt kohtuvaidluse esmaseks sihtmärgiks. Seega on asjakohane, et trahvidest vabastatud isik vabastatakse põhimõtteliselt õigusrikkumisest tulenevat kogu kahju hõlmavast solidaarsest vastutusest ja tema osa hüvitisest õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjate suhtes ei ületa tema enda otsestele või kaudsetele klientidele või, ostukartelli puhul, tema otsestele või kaudsetele tarnijatele tekitatud kahju suurust. Kui kartell on tekitanud kahju muudele isikutele kui õigusrikkumise toime pannud ettevõtja kliendid või tarnijad, ei tohiks trahvidest vabastatud isiku osa hüvitisest ületada tema suhtelist vastutust kartelli tekitatud kahju eest. Nimetatud osa tuleks kindlaks määrata samade eeskirjade kohaselt, millega määratakse kindlaks õigusrikkumise toime pannud ettevõtja osa hüvitisest. Trahvidest vabastatud isik peaks kandma täit vastutust selliste kannatanud isikute ees, kes ei ole tema otsesed ega kaudsed ostjad või tarnijad, ainult juhul, kui neil ei ole võimalik saada täielikku hüvitist teistelt õigusrikkumise toime pannud ettevõtjatelt.

| (39) | Otsene varaline kahju võib tuleneda erinevusest tegelikult makstud hinna ning selle hinna vahel, mis oleks makstud õigusrikkumist toime panemata. Kui kahju kannatanud isik on tema poolt kantud otsest varalist kahju vähendanud, suunates selle täielikult või osaliselt edasi oma ostjatele, ei kujuta selliselt edasi suunatud kahju endast enam kahju, mille peab selle edasi suunanud isikule hüvitama. Seetõttu on põhimõtteliselt asjakohane lubada õigusrikkumise toime pannud ettevõtjal kasutada otsese varalise kahju edasisuunamist kahju hüvitamise nõude vastase kaitseargumendina. On asjakohane ette näha, et kui õigusrikkumise toime pannud ettevõtja kasutab kaitseargumendina edasisuunamist, peab ta tõendama ülemäärase ostuhinna edasisuunamise olemasolu ja ulatust. See tõendamiskoormis ei tohiks mõjutada õigusrikkumise toime pannud ettevõtja võimalust kasutada muid kui tema valduses olevaid tõendeid, näiteks menetluse käigus juba saadud tõendeid või teiste poolte või kolmandate isikute valduses olevaid tõendeid. |
| --- | --- |

(39)

Otsene varaline kahju võib tuleneda erinevusest tegelikult makstud hinna ning selle hinna vahel, mis oleks makstud õigusrikkumist toime panemata. Kui kahju kannatanud isik on tema poolt kantud otsest varalist kahju vähendanud, suunates selle täielikult või osaliselt edasi oma ostjatele, ei kujuta selliselt edasi suunatud kahju endast enam kahju, mille peab selle edasi suunanud isikule hüvitama. Seetõttu on põhimõtteliselt asjakohane lubada õigusrikkumise toime pannud ettevõtjal kasutada otsese varalise kahju edasisuunamist kahju hüvitamise nõude vastase kaitseargumendina. On asjakohane ette näha, et kui õigusrikkumise toime pannud ettevõtja kasutab kaitseargumendina edasisuunamist, peab ta tõendama ülemäärase ostuhinna edasisuunamise olemasolu ja ulatust. See tõendamiskoormis ei tohiks mõjutada õigusrikkumise toime pannud ettevõtja võimalust kasutada muid kui tema valduses olevaid tõendeid, näiteks menetluse käigus juba saadud tõendeid või teiste poolte või kolmandate isikute valduses olevaid tõendeid.

| (40) | Olukorras, kus edasisuunamine on vähendanud müüki ja seega tekitanud kahju saamata jäänud tulu näol, peaks niisuguse saamata jäänud tulu eest hüvitise nõudmise õigus jääma puutumata. |
| --- | --- |

(40)

Olukorras, kus edasisuunamine on vähendanud müüki ja seega tekitanud kahju saamata jäänud tulu näol, peaks niisuguse saamata jäänud tulu eest hüvitise nõudmise õigus jääma puutumata.

| (41) | Sõltuvalt ettevõtja tegutsemistingimustest võib äritavaks olla hinnatõusu suunamine mööda tarneahelat edasi. Tarbijad või ettevõtjad, kellele otsene varaline kahju on sel viisil edasi suunatud, on kannatanud kahju, mis tuleneb liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisest. Õigusrikkumise toime pannud ettevõtja peaks sellise kahju hüvitama, kuid tarbijatel või ettevõtjatel, kes ise ei ostnud õigusrikkumise toime pannud ettevõtjalt midagi, võib olla eriti raske nimetatud kahju ulatust tõendada. Seepärast on asjakohane ette näha, et kui kahju hüvitamise nõude olemasolu või kahju suurus sõltub sellest, kas või millises ulatuses on õigusrikkumise toime pannud ettevõtja otsese kliendi poolt makstud ülemäärane ostuhind edasi suunatud kaudsele ostjale, loetakse, et viimane on tõendanud, et kõnealuse otsese kliendi poolt makstud ülemäärane ostuhind on edasi suunatud tema tasandile, kui ta suudab tõendada, et selline edasisuunamine on prima facie aset leidnud. See ümberlükatav eeldus kehtib, välja arvatud juhul, kui õigusrikkumise toime pannud ettevõtja suudab veenvalt tõendada ja kohut veenda, et tegelikku varalist kahju ei suunatud edasi kaudsele ostjale või see suunati kaudsele ostjale edasi vaid osaliselt. Lisaks on asjakohane kindlaks määrata, millistel tingimustel tuleb lugeda, et kaudne ostja on sellised prima facie tõendid esitanud. Edasi suunatud summa suuruse kindlakstegemisel peaks liikmesriigi kohtul olema õigus hinnata, milline osa ülemäärasest ostuhinnast on kohtus menetletavas asjas edasi suunatud kaudsete ostjate tasandile. |
| --- | --- |

(41)

Sõltuvalt ettevõtja tegutsemistingimustest võib äritavaks olla hinnatõusu suunamine mööda tarneahelat edasi. Tarbijad või ettevõtjad, kellele otsene varaline kahju on sel viisil edasi suunatud, on kannatanud kahju, mis tuleneb liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisest. Õigusrikkumise toime pannud ettevõtja peaks sellise kahju hüvitama, kuid tarbijatel või ettevõtjatel, kes ise ei ostnud õigusrikkumise toime pannud ettevõtjalt midagi, võib olla eriti raske nimetatud kahju ulatust tõendada. Seepärast on asjakohane ette näha, et kui kahju hüvitamise nõude olemasolu või kahju suurus sõltub sellest, kas või millises ulatuses on õigusrikkumise toime pannud ettevõtja otsese kliendi poolt makstud ülemäärane ostuhind edasi suunatud kaudsele ostjale, loetakse, et viimane on tõendanud, et kõnealuse otsese kliendi poolt makstud ülemäärane ostuhind on edasi suunatud tema tasandile, kui ta suudab tõendada, et selline edasisuunamine on prima facie aset leidnud. See ümberlükatav eeldus kehtib, välja arvatud juhul, kui õigusrikkumise toime pannud ettevõtja suudab veenvalt tõendada ja kohut veenda, et tegelikku varalist kahju ei suunatud edasi kaudsele ostjale või see suunati kaudsele ostjale edasi vaid osaliselt. Lisaks on asjakohane kindlaks määrata, millistel tingimustel tuleb lugeda, et kaudne ostja on sellised prima facie tõendid esitanud. Edasi suunatud summa suuruse kindlakstegemisel peaks liikmesriigi kohtul olema õigus hinnata, milline osa ülemäärasest ostuhinnast on kohtus menetletavas asjas edasi suunatud kaudsete ostjate tasandile.

| (42) | Komisjon peaks andma liikmesriikide kohtutele selged, lihtsad ja põhjalikud suunised selle kohta, kuidas hinnata kaudsele ostjale edasi suunatud ülemäärase ostuhinna osa. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon peaks andma liikmesriikide kohtutele selged, lihtsad ja põhjalikud suunised selle kohta, kuidas hinnata kaudsele ostjale edasi suunatud ülemäärase ostuhinna osa.

| (43) | Konkurentsiõiguse rikkumised hõlmavad sageli tingimusi ja hinda, mille alusel kaupu või teenuseid müüakse ja mis toovad õigusrikkumise toime pannud ettevõtjate klientidele kaasa ülemäärase ostuhinna või muu kahju. Õigusrikkumine võib hõlmata ka õigusrikkumise toime pannud ettevõtjale tehtud tarneid (nt ostukartelli puhul). Niisugustel juhtudel võib otsene varaline kahju tuleneda õigusrikkumise toime pannud ettevõtjate poolt oma tarnijatele makstud madalamast hinnast. Neile juhtudele tuleks kohaldada käesolevat direktiivi ja eelkõige hinnatõusu edasisuunamist käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

(43)

Konkurentsiõiguse rikkumised hõlmavad sageli tingimusi ja hinda, mille alusel kaupu või teenuseid müüakse ja mis toovad õigusrikkumise toime pannud ettevõtjate klientidele kaasa ülemäärase ostuhinna või muu kahju. Õigusrikkumine võib hõlmata ka õigusrikkumise toime pannud ettevõtjale tehtud tarneid (nt ostukartelli puhul). Niisugustel juhtudel võib otsene varaline kahju tuleneda õigusrikkumise toime pannud ettevõtjate poolt oma tarnijatele makstud madalamast hinnast. Neile juhtudele tuleks kohaldada käesolevat direktiivi ja eelkõige hinnatõusu edasisuunamist käsitlevaid eeskirju.

| (44) | Kahju hüvitamise hagisid saavad esitada nii õigusrikkumise toime pannud ettevõtjalt kaupade või teenuste ostjad kui ka tarneahelas allpool olevad ostjad. Omavahel seotud menetlustes tehtavate otsuste vahelise ühtsuse huvides ja selleks, et vältida olukorda, kus liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisest tulenevat kahju ei hüvitata täielikult või õigusrikkumise toime pannud ettevõtjalt nõutakse sellise kahju hüvitamist, mida tegelikult ei ole kantud, peaks liikmesriigi kohtul olema õigus prognoosida, millise osa ülemäärasest ostuhinnast kandsid tema poolt menetletava vaidluse puhul otsesed või kaudsed ostjad. Sellega seoses peaks liikmesriigi kohtul olema võimalik võtta liidu ja liikmesriigi õiguse kohaste menetlus- või materiaalõigusnormidega nõuetekohaselt arvesse seonduvaid hagisid ja nende kohta tehtud kohtuotsuseid, eelkõige kui ta leiab, et hinnatõusu edasisuunamine on tõendatud. Liikmesriigi kohtul peaks olema võimalik kasutada asjakohaseid menetlusvahendeid, näiteks nõuete liitmist, tagamaks et tarneahela mis tahes tasandil kantud otsese varalise kahju hüvitamine ei ületa tarneahela asjaomasel tasandil ülemäärase ostuhinna poolt tekitatud kahju. Selliseid vahendeid peaks olema võimalik kasutada ka piiriüleste juhtumite korral. See kohtuotsuste nõuetekohaselt arvesse võtmise võimalus ei tohiks piirata kohtumenetlustes mitte osalenud isikute põhiõigusi, nagu kaitseõigust ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, ega sellega seoses tehtud kohtuotsuste tõendusjõudu käsitlevaid eeskirju. Eri liikmesriikide kohtutes pooleli olevaid menetlusi on võimalik pidada omavahel seotuteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1215/2012 (6) artikli 30 tähenduses. Kõnealuse artikli kohaselt võivad kõik liikmesriikide kohtud peale kohtu, kuhu pöörduti esimesena, oma menetluse peatada ja teatavatel tingimustel pädevusest loobuda. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide kohtute õigusi ega kohustusi, mis tulenevad kõnealusest määrusest. |
| --- | --- |

(44)

Kahju hüvitamise hagisid saavad esitada nii õigusrikkumise toime pannud ettevõtjalt kaupade või teenuste ostjad kui ka tarneahelas allpool olevad ostjad. Omavahel seotud menetlustes tehtavate otsuste vahelise ühtsuse huvides ja selleks, et vältida olukorda, kus liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumisest tulenevat kahju ei hüvitata täielikult või õigusrikkumise toime pannud ettevõtjalt nõutakse sellise kahju hüvitamist, mida tegelikult ei ole kantud, peaks liikmesriigi kohtul olema õigus prognoosida, millise osa ülemäärasest ostuhinnast kandsid tema poolt menetletava vaidluse puhul otsesed või kaudsed ostjad. Sellega seoses peaks liikmesriigi kohtul olema võimalik võtta liidu ja liikmesriigi õiguse kohaste menetlus- või materiaalõigusnormidega nõuetekohaselt arvesse seonduvaid hagisid ja nende kohta tehtud kohtuotsuseid, eelkõige kui ta leiab, et hinnatõusu edasisuunamine on tõendatud. Liikmesriigi kohtul peaks olema võimalik kasutada asjakohaseid menetlusvahendeid, näiteks nõuete liitmist, tagamaks et tarneahela mis tahes tasandil kantud otsese varalise kahju hüvitamine ei ületa tarneahela asjaomasel tasandil ülemäärase ostuhinna poolt tekitatud kahju. Selliseid vahendeid peaks olema võimalik kasutada ka piiriüleste juhtumite korral. See kohtuotsuste nõuetekohaselt arvesse võtmise võimalus ei tohiks piirata kohtumenetlustes mitte osalenud isikute põhiõigusi, nagu kaitseõigust ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, ega sellega seoses tehtud kohtuotsuste tõendusjõudu käsitlevaid eeskirju. Eri liikmesriikide kohtutes pooleli olevaid menetlusi on võimalik pidada omavahel seotuteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1215/2012 (6) artikli 30 tähenduses. Kõnealuse artikli kohaselt võivad kõik liikmesriikide kohtud peale kohtu, kuhu pöörduti esimesena, oma menetluse peatada ja teatavatel tingimustel pädevusest loobuda. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide kohtute õigusi ega kohustusi, mis tulenevad kõnealusest määrusest.

| (45) | Kahju kannatanud isik, kes on tõendanud, et ta on kannatanud konkurentsiõiguse rikkumise tõttu kahju, peab kahjuhüvitise saamiseks tõendama ka kantud kahju ulatust. Konkurentsiõiguse rikkumisega seotud kahju suuruse kindlakstegemine on väga faktirohke protsess ja selleks võib olla vajalik kohaldada keerulisi majandusmudeleid. See on sageli väga kulukas ja hagejal on raske koguda vajalikke andmeid oma nõuete tõendamiseks. Seega võib konkurentsiõiguse rikkumisega seotud kahju suuruse kindlakstegemine luua olulise tõkke, mis takistab kahju hüvitamise nõuete tõhusat menetlemist. |
| --- | --- |

(45)

Kahju kannatanud isik, kes on tõendanud, et ta on kannatanud konkurentsiõiguse rikkumise tõttu kahju, peab kahjuhüvitise saamiseks tõendama ka kantud kahju ulatust. Konkurentsiõiguse rikkumisega seotud kahju suuruse kindlakstegemine on väga faktirohke protsess ja selleks võib olla vajalik kohaldada keerulisi majandusmudeleid. See on sageli väga kulukas ja hagejal on raske koguda vajalikke andmeid oma nõuete tõendamiseks. Seega võib konkurentsiõiguse rikkumisega seotud kahju suuruse kindlakstegemine luua olulise tõkke, mis takistab kahju hüvitamise nõuete tõhusat menetlemist.

| (46) | Liidu eeskirjade puudumisel konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju suuruse kindlakstegemise kohta tuleb iga liikmesriigi õigussüsteemis kehtestada kahju suuruse kindlakstegemise siseriiklikud eeskirjad ning liikmesriigid ja liikmesriikide kohtud peavad otsustama, milliseid nõudeid peab hageja kantud kahju suuruse tõendamisel täitma, milliseid meetodeid võib kahju suuruse kindlakstegemisel kasutada ja millised on tagajärjed, kui kõnealuseid nõudeid ei täideta täielikult. Liikmesriigi õigusega kehtestatud nõuded konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju suuruse kindlakstegemise kohta ei tohiks siiski olla karmimad kui samalaadsete siseriiklike hagide suhtes kohaldatavad nõuded (võrdväärsuse põhimõte), samuti ei tohiks need muuta liidu õiguses sätestatud kahju hüvitamise õiguse kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära keeruliseks (tõhususe põhimõte). Arvesse tuleks võtta võimalikku pooltevahelist ebavõrdsust andmete valdamisel ja asjaolu, et kahju suuruse kindlakstegemine eeldab asjaomase turu arengu hindamist sellest vaatenurgast, kui õigusrikkumist ei oleks toimunud. Kõnealune hinnang hõlmab võrdlust olukorraga, mis on määratluse kohaselt hüpoteetiline ja mis ei saa kunagi olla täiesti täpne. Seepärast on asjakohane anda liikmesriikide kohtutele õigus hinnata konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju suurust. Liikmesriigid peaksid tagama, et taotluse korral võivad liikmesriikide konkurentsiasutused anda suuniseid kahju suuruse hindamiseks. Ühtsuse ja prognoositavuse tagamise eesmärgil peaks komisjon andma üldiseid suuniseid liidu tasandil. |
| --- | --- |

(46)

Liidu eeskirjade puudumisel konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju suuruse kindlakstegemise kohta tuleb iga liikmesriigi õigussüsteemis kehtestada kahju suuruse kindlakstegemise siseriiklikud eeskirjad ning liikmesriigid ja liikmesriikide kohtud peavad otsustama, milliseid nõudeid peab hageja kantud kahju suuruse tõendamisel täitma, milliseid meetodeid võib kahju suuruse kindlakstegemisel kasutada ja millised on tagajärjed, kui kõnealuseid nõudeid ei täideta täielikult. Liikmesriigi õigusega kehtestatud nõuded konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju suuruse kindlakstegemise kohta ei tohiks siiski olla karmimad kui samalaadsete siseriiklike hagide suhtes kohaldatavad nõuded (võrdväärsuse põhimõte), samuti ei tohiks need muuta liidu õiguses sätestatud kahju hüvitamise õiguse kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära keeruliseks (tõhususe põhimõte). Arvesse tuleks võtta võimalikku pooltevahelist ebavõrdsust andmete valdamisel ja asjaolu, et kahju suuruse kindlakstegemine eeldab asjaomase turu arengu hindamist sellest vaatenurgast, kui õigusrikkumist ei oleks toimunud. Kõnealune hinnang hõlmab võrdlust olukorraga, mis on määratluse kohaselt hüpoteetiline ja mis ei saa kunagi olla täiesti täpne. Seepärast on asjakohane anda liikmesriikide kohtutele õigus hinnata konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju suurust. Liikmesriigid peaksid tagama, et taotluse korral võivad liikmesriikide konkurentsiasutused anda suuniseid kahju suuruse hindamiseks. Ühtsuse ja prognoositavuse tagamise eesmärgil peaks komisjon andma üldiseid suuniseid liidu tasandil.

| (47) | Et leevendada ebavõrdsust andmete valdamisel ja teatavaid konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju suuruse kindlakstegemisega seonduvaid raskusi ning tagada kahju hüvitamise nõuete tõhusus, on asjakohane eeldada, et kartellikokkuleppe korral tekitas õigusrikkumine kahju, eelkõige hinnaefekti kaudu. Juhtumi üksikasjadest olenevalt põhjustab kartell hinnatõusu või takistab hindade langetamist, mis oleks ilma kartellikokkuleppeta aset leidnud. See eeldus ei tohiks hõlmata konkreetset kahju suurust. Õigusrikkumise toime pannud ettevõtjal peaks olema lubatud seda eeldust ümber lükata. On asjakohane kasutada sellist ümberlükatavat eeldust üksnes kartellide puhul, võttes arvesse kartellide salajasust, mis suurendab nimetatud ebavõrdsust andmete valdamisel ja raskendab hagejal kahju tõendamiseks vajalike tõendite kogumist. |
| --- | --- |

(47)

Et leevendada ebavõrdsust andmete valdamisel ja teatavaid konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju suuruse kindlakstegemisega seonduvaid raskusi ning tagada kahju hüvitamise nõuete tõhusus, on asjakohane eeldada, et kartellikokkuleppe korral tekitas õigusrikkumine kahju, eelkõige hinnaefekti kaudu. Juhtumi üksikasjadest olenevalt põhjustab kartell hinnatõusu või takistab hindade langetamist, mis oleks ilma kartellikokkuleppeta aset leidnud. See eeldus ei tohiks hõlmata konkreetset kahju suurust. Õigusrikkumise toime pannud ettevõtjal peaks olema lubatud seda eeldust ümber lükata. On asjakohane kasutada sellist ümberlükatavat eeldust üksnes kartellide puhul, võttes arvesse kartellide salajasust, mis suurendab nimetatud ebavõrdsust andmete valdamisel ja raskendab hagejal kahju tõendamiseks vajalike tõendite kogumist.

| (48) | Kostjate jaoks lõpliku lahenduseni jõudmine on soovitav, et vähendada ebakindlust rikkumise toime pannud ettevõtjate ja kahju kannatanud isikute jaoks. Seetõttu tuleks rikkumise toime pannud ettevõtjaid ja kahju kannatanud isikuid julgustada jõudma konkurentsiõiguse rikkumisest tuleneva kahju hüvitamises kokkuleppele, kasutades vaidluste konsensusliku lahendamise mehhanisme, näiteks kohtuväliseid kokkuleppeid (sealhulgas neid, mille puhul kohtunik võib kuulutada kokkuleppe siduvaks) ning vahekohtu-, vahendus- või lepitusmenetlusi. Selline vaidluste konsensuslik lahendamine peaks hõlmama nii paljusid kahju kannatanud isikuid ja õigusrikkumise toime pannud ettevõtjaid kui õiguslikult võimalik. Käesolevas direktiivis sisalduvad vaidluste konsensuslikku lahendamist käsitlevad sätted on seega ette nähtud kõnealuste mehhanismide kasutamise lihtsustamiseks ja nende tõhustamiseks. |
| --- | --- |

(48)

Kostjate jaoks lõpliku lahenduseni jõudmine on soovitav, et vähendada ebakindlust rikkumise toime pannud ettevõtjate ja kahju kannatanud isikute jaoks. Seetõttu tuleks rikkumise toime pannud ettevõtjaid ja kahju kannatanud isikuid julgustada jõudma konkurentsiõiguse rikkumisest tuleneva kahju hüvitamises kokkuleppele, kasutades vaidluste konsensusliku lahendamise mehhanisme, näiteks kohtuväliseid kokkuleppeid (sealhulgas neid, mille puhul kohtunik võib kuulutada kokkuleppe siduvaks) ning vahekohtu-, vahendus- või lepitusmenetlusi. Selline vaidluste konsensuslik lahendamine peaks hõlmama nii paljusid kahju kannatanud isikuid ja õigusrikkumise toime pannud ettevõtjaid kui õiguslikult võimalik. Käesolevas direktiivis sisalduvad vaidluste konsensuslikku lahendamist käsitlevad sätted on seega ette nähtud kõnealuste mehhanismide kasutamise lihtsustamiseks ja nende tõhustamiseks.

| (49) | Kahju hüvitamise hagide esitamise aegumistähtajad võivad viia olukorrani, kus kahju kannatanud isikutel ja õigusrikkumise toime pannud ettevõtjatel ei ole piisavalt aega makstava hüvitise osas kokkuleppele jõuda. Selleks et pakkuda mõlemale poolele reaalset võimalust lahendada vaidlus konsensuslikult, enne kui algatatakse menetlus liikmesriigi kohtus, tuleb hagi esitamise aegumistähtaja kulgemine vaidluste konsensusliku lahendamise ajaks peatada. |
| --- | --- |

(49)

Kahju hüvitamise hagide esitamise aegumistähtajad võivad viia olukorrani, kus kahju kannatanud isikutel ja õigusrikkumise toime pannud ettevõtjatel ei ole piisavalt aega makstava hüvitise osas kokkuleppele jõuda. Selleks et pakkuda mõlemale poolele reaalset võimalust lahendada vaidlus konsensuslikult, enne kui algatatakse menetlus liikmesriigi kohtus, tuleb hagi esitamise aegumistähtaja kulgemine vaidluste konsensusliku lahendamise ajaks peatada.

| (50) | Kui pooled otsustavad lahendada vaidluse konsensuslikult pärast seda, kui sama nõudega seotud kahju hüvitamise hagi on algatatud liikmesriigi kohtus, peaks kõnealune kohus saama menetluse vaidluse konsensusliku lahendamise protsessi ajaks peatada. Menetluse peatamist kaaludes peaks kohus võtma arvesse kiirmenetluse eeliseid. |
| --- | --- |

(50)

Kui pooled otsustavad lahendada vaidluse konsensuslikult pärast seda, kui sama nõudega seotud kahju hüvitamise hagi on algatatud liikmesriigi kohtus, peaks kõnealune kohus saama menetluse vaidluse konsensusliku lahendamise protsessi ajaks peatada. Menetluse peatamist kaaludes peaks kohus võtma arvesse kiirmenetluse eeliseid.

| (51) | Konsensuslike kokkulepete soodustamiseks ei tohiks õigusrikkumise toime pannud ettevõtjat, kes maksab konsensusliku kokkuleppemenetluse raames hüvitist, seada õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatega võrreldes halvemasse olukorda, kui ta oleks konsensuslikus kokkuleppes osalemata. Selline olukord võib tekkida, kui vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalev õigusrikkumise toime pannud ettevõtja vastutab ka pärast konsensusliku kokkuleppe saavutamist solidaarselt õigusrikkumisega tekitatud kahju eest. Vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalev õigusrikkumise toime pannud ettevõtja ei peaks seega põhimõtteliselt osalema kõnealusel lahendamisel mitte osalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjate poolt hüvitise maksmisel kahju kannatanud isikule, kellega kõnealune õigusrikkumise toime pannud ettevõtja on eelnevalt kokkuleppe saavutanud. Selle reegliga peaks kaasnema see, et vaidluse konsensuslikul lahendamisel osaleva õigusrikkumise toime pannud ettevõtja tekitatud kahju osa arvatakse maha kahju kannatanud isiku nõudest, olenemata sellest, kas kokkuleppega saavutatud summa on võrdne kahju suhtelise osaga, mille vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtja kahju kannatanud isikule tekitas, või on sellest erinev. Nimetatud suhteline osa tuleks kindlaks määrata eeskirjade kohaselt, millega muul juhul määratakse kindlaks õigusrikkumise toime pannud ettevõtja osa hüvitisest. Ilma sellise vähendamiseta mõjutaks kokkuleppemenetlus põhjendamatult selles mitteosalenud õigusrikkumise toime pannud ettevõtjaid. Selleks et tagada õigus täielikule kahju hüvitamisele, peaks vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalev õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtja kahju siiski hüvitama, kui see on vaidluse konsensuslikul lahendamisel osaleva kahju kannatanud isiku jaoks ainus võimalus saada hüvitist ülejäänud nõude summa eest. Ülejäänud nõude summaks on vaidluse konsensuslikul lahendamisel osaleva kahju kannatanud isiku nõue, mida vähendatakse vaidluse konsensuslikul lahendamisel osaleva õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtja osa võrra kahjus, mille õigusrikkumine kahju kannatanud isikule tekitas. Viimati nimetatud võimalus nõuda kahju hüvitamist vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalevalt õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjalt eksisteerib juhul, kui seda ei ole konsensusliku kokkuleppe tingimustes sõnaselgelt välistatud. |
| --- | --- |

(51)

Konsensuslike kokkulepete soodustamiseks ei tohiks õigusrikkumise toime pannud ettevõtjat, kes maksab konsensusliku kokkuleppemenetluse raames hüvitist, seada õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatega võrreldes halvemasse olukorda, kui ta oleks konsensuslikus kokkuleppes osalemata. Selline olukord võib tekkida, kui vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalev õigusrikkumise toime pannud ettevõtja vastutab ka pärast konsensusliku kokkuleppe saavutamist solidaarselt õigusrikkumisega tekitatud kahju eest. Vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalev õigusrikkumise toime pannud ettevõtja ei peaks seega põhimõtteliselt osalema kõnealusel lahendamisel mitte osalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjate poolt hüvitise maksmisel kahju kannatanud isikule, kellega kõnealune õigusrikkumise toime pannud ettevõtja on eelnevalt kokkuleppe saavutanud. Selle reegliga peaks kaasnema see, et vaidluse konsensuslikul lahendamisel osaleva õigusrikkumise toime pannud ettevõtja tekitatud kahju osa arvatakse maha kahju kannatanud isiku nõudest, olenemata sellest, kas kokkuleppega saavutatud summa on võrdne kahju suhtelise osaga, mille vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtja kahju kannatanud isikule tekitas, või on sellest erinev. Nimetatud suhteline osa tuleks kindlaks määrata eeskirjade kohaselt, millega muul juhul määratakse kindlaks õigusrikkumise toime pannud ettevõtja osa hüvitisest. Ilma sellise vähendamiseta mõjutaks kokkuleppemenetlus põhjendamatult selles mitteosalenud õigusrikkumise toime pannud ettevõtjaid. Selleks et tagada õigus täielikule kahju hüvitamisele, peaks vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalev õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtja kahju siiski hüvitama, kui see on vaidluse konsensuslikul lahendamisel osaleva kahju kannatanud isiku jaoks ainus võimalus saada hüvitist ülejäänud nõude summa eest. Ülejäänud nõude summaks on vaidluse konsensuslikul lahendamisel osaleva kahju kannatanud isiku nõue, mida vähendatakse vaidluse konsensuslikul lahendamisel osaleva õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtja osa võrra kahjus, mille õigusrikkumine kahju kannatanud isikule tekitas. Viimati nimetatud võimalus nõuda kahju hüvitamist vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalevalt õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjalt eksisteerib juhul, kui seda ei ole konsensusliku kokkuleppe tingimustes sõnaselgelt välistatud.

| (52) | Tuleks vältida olukordi, mil vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalevate õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjate poolt makstav hüvitis vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalevatele õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatele hüvitise eest, mille nad maksid vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalevatele kahju kannatanud isikutele, ületab vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalevate õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatele makstava hüvitise kogusumma, arvestades nende suhtelist vastutust õigusrikkumisega tekitatud kahju eest. Seetõttu, kui vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalevatel õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatel palutakse osaleda hüvitise maksmisel, mille seejärel maksavad vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjad vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalevatele kahju kannatanud isikutele, peaks liikmesriigi kohus võtma arvesse konsensusliku kokkuleppemenetluse raames juba makstud hüvitist, pidades silmas, et mitte kõik õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjad ei ole õigusrikkumise sisulise, ajalise ja geograafilise ulatusega tingimata võrdselt seotud. |
| --- | --- |

(52)

Tuleks vältida olukordi, mil vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalevate õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjate poolt makstav hüvitis vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalevatele õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatele hüvitise eest, mille nad maksid vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalevatele kahju kannatanud isikutele, ületab vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalevate õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatele makstava hüvitise kogusumma, arvestades nende suhtelist vastutust õigusrikkumisega tekitatud kahju eest. Seetõttu, kui vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalevatel õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatel palutakse osaleda hüvitise maksmisel, mille seejärel maksavad vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjad vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalevatele kahju kannatanud isikutele, peaks liikmesriigi kohus võtma arvesse konsensusliku kokkuleppemenetluse raames juba makstud hüvitist, pidades silmas, et mitte kõik õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjad ei ole õigusrikkumise sisulise, ajalise ja geograafilise ulatusega tingimata võrdselt seotud.

| (53) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(53)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

| (54) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt kehtestada eeskirjad liidu konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagide kohta, et tagada ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 täielik õigusmõju ning siseturu nõuetekohane toimimine ettevõtjate ja tarbijate jaoks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamisel nõutava tõhususe ja ühtsuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(54)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt kehtestada eeskirjad liidu konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagide kohta, et tagada ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 täielik õigusmõju ning siseturu nõuetekohane toimimine ettevõtjate ja tarbijate jaoks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamisel nõutava tõhususe ja ühtsuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (55) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (7) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide edastamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(55)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (7) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide edastamine on põhjendatud.

| (56) | On asjakohane sätestada käesoleva direktiivi kohaldamise ajastuse eeskirjad, |
| --- | --- |

(56)

On asjakohane sätestada käesoleva direktiivi kohaldamise ajastuse eeskirjad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolev direktiiv sätestab teatavad eeskirjad, mis on vajalikud selle tagamiseks, et kõik isikud, kes on kahju kannatanud selle tõttu, et ettevõtja või ettevõtjate ühendus on rikkunud konkurentsiõigust, saaksid tõhusalt kasutada oma õigust nõuda, et see ettevõtja või ühendus nimetatud kahju täielikult hüvitaks. See sätestab eeskirjad, millega soodustatakse moonutamata konkurentsi siseturul ja kõrvaldatakse selle nõuetekohase toimimise takistused, tagades kõikjal liidus võrdväärse kaitse kõigile, kes sellist kahju on kannatanud.

2.   Käesolev direktiiv sätestab eeskirjad, millega koordineeritakse konkurentsieeskirjade täitmise tagamist konkurentsiasutuste poolt ja kõnealuste eeskirjade täitmist kahju hüvitamise hagi esitamisel liikmesriigi kohtule.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „konkurentsiõiguse rikkumine”– ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumine või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumine;

2)   „õigusrikkumise toime pannud ettevõtja”– ettevõtja või ettevõtjate ühendus, kes on toime pannud konkurentsiõiguse rikkumise;

3)   „liikmesriigi konkurentsiõigus”– liikmesriigi õiguse sätted, mille põhieesmärk on sama nagu ELi toimimise lepingu artiklitel 101 ja 102 ning mida kohaldatakse sama juhtumi suhtes paralleelselt liidu konkurentsiõigusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 3 lõikele 1, mis ei hõlma liikmesriigi õiguse sätteid, milles on ette nähtud kriminaalkaristused füüsilistele isikutele, välja arvatud juhul, kui selliste kriminaalkaristuste abil tagatakse ettevõtjate suhtes kohaldatavate konkurentsieeskirjade täitmine;

4)   „kahju hüvitamise hagi”– liikmesriigi õiguse kohane hagi, millega väidetavalt kahju kannatanud isik või ühe või mitme väidetavalt kahju kannatanud isiku nimel tegutsev isik, kui selline võimalus on liidu või liikmesriigi õigusega ette nähtud, või kahju kannatanud isiku õigused üle võtnud füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas nõude üle võtnud isik, esitab liikmesriigi kohtule kahju hüvitamise nõude;

5)   „kahju hüvitamise nõue”– konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise nõue;

6)   „kahju kannatanud isik”– konkurentsiõiguse rikkumise tagajärjel kahju kannatanud isik;

7)   „liikmesriigi konkurentsiasutus”– asutus, mille liikmesriik on vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 35 määranud vastutama ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamise eest;

8)   „konkurentsiasutus”– komisjon või liikmesriigi konkurentsiasutus või mõlemad, sõltuvalt kontekstist;

9)   „liikmesriigi kohus”– liikmesriigi kohus ELi toimimise lepingu artikli 267 tähenduses;

10)   „asja läbi vaatav kohus”– liikmesriigi kohus, mis on tavalises edasikaebuse korras pädev vaatama läbi liikmesriigi konkurentsiasutuse otsuseid või kõnealuseid otsuseid käsitlevaid kohtuotsuseid, olenemata sellest, kas kõnealune kohus iseenesest on pädev tuvastama konkurentsiõiguse rikkumist;

11)   „otsus õigusrikkumise kohta”– konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu otsus, millega tuvastatakse konkurentsiõiguse rikkumine;

12)   „lõplik otsus õigusrikkumise kohta”– otsus õigusrikkumise kohta, mida ei saa või enam ei saa tavalises korras edasi kaevata;

13)   „tõendid”– igat liiki tõendid, mida on lubatud kasutada liikmesriigi kohtus, kuhu on pöördutud, eelkõige dokumendid ja kõik muud teavet sisaldavad esemed, olenemata andmekandjast, millele teave on salvestatud;

14)   „kartell”– kahe või enama konkurendi vahel sõlmitud kokkulepe või kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk on koordineerida turul oma konkureerivat käitumist või mõjutada asjakohaseid konkurentsiparameetreid sellise tegevuse kaudu nagu ostu- või müügihindade või muude kauplemistingimuste fikseerimine või kooskõlastamine, sealhulgas intellektuaalomandi õiguste puhul, tootmis- või müügikvootide määramine, turgude ja klientide jagamine, sealhulgas riigihankes osalemisel, impordi- või ekspordipiirangute seadmine või konkurentsivastane tegevus teiste konkurentide suhtes;

15)   „leebusprogramm”– programm, mis käsitleb ELi toimimise lepingu artikli 101 või liikmesriigi õiguse vastava sätte kohaldamist ning mille alusel salajases kartellis osaleja teeb teistest kartellis osalevatest ettevõtjatest sõltumatult koostööd konkurentsiasutuse uurimises, esitades vabatahtlikult teavet kartelli ja oma osa kohta selles, mille eest vabastatakse ta vastava otsusega või menetluse lõpetamisega kartellis osalemise eest määratavast trahvist või vähendatakse sellise trahvi määra;

16)   „leebusavaldus”– konkurentsiasutusele ettevõtja või füüsilise isiku poolt või nende nimel tehtud vabatahtlik suuline või kirjalik avaldus või selle salvestis, milles kirjeldatakse teavet, mis kõnealusel ettevõtjal või füüsilisel isikul on kartelli ja tema enda osa kohta selles, ning mis on koostatud spetsiaalselt konkurentsiasutusele esitamiseks eesmärgiga mitte saada trahvi või saavutada selle määra vähendamine leebusprogrammi raames; see ei hõlma olemasolevat teavet;

17)   „olemasolev teave”– tõendid, mis on olemas konkurentsiasutuse menetlusest sõltumata olenemata sellest, kas selline teave sisaldub konkurentsiasutuse toimikus või mitte;

18)   „kokkuleppe sõlmimise taotlus”– ettevõtja poolt või tema nimel konkurentsiasutusele tehtud vabatahtlik avaldus, milles ettevõtja tunnistab oma osalemist konkurentsiõiguse rikkumises või loobub oma osalemise vaidlustamisest ja tunnistab oma vastutust kõnealuse konkurentsiõiguse rikkumise eest ning mis on koostatud spetsiaalselt selleks, et konkurentsiasutusel oleks võimalik kohaldada lihtsustatud või kiirmenetlust;

19)   „trahvidest vabastatud isik”– ettevõtja või füüsiline isik, kelle konkurentsiasutus on vabastanud trahvidest leebusprogrammi raames;

20)   „ülemäärane ostuhind”– erinevus tegelikult tasutud hinna ja hinna vahel, mis oleks tasutud juhul, kui konkurentsiõiguse rikkumist ei oleks toime pandud;

21)   „vaidluse konsensuslik lahendamine”– mehhanism, mis võimaldab pooltel jõuda kahju hüvitamise nõuet käsitlevas vaidluses kohtuvälise lahenduseni;

22)   „konsensuslik kokkulepe”– kokkulepe, milleni jõutakse vaidluse konsensusliku lahendamise teel;

23)   „otsene ostja”– füüsiline või juriidiline isik, kes omandas õigusrikkumise toime pannud ettevõtjalt otse tooteid või teenuseid, mille puhul oli rikutud konkurentsiõigust;

24)   „kaudne ostja”– füüsiline või juriidiline isik, kes omandas tooteid või teenuseid, mille puhul oli rikutud konkurentsiõigust, või omandas selliseid tooteid või teenuseid sisaldavaid või neist saadud tooteid või teenuseid mitte otse õigusrikkumise toime pannud ettevõtjalt, vaid otseselt ostjalt või järgnevalt ostjalt.

Artikkel 3

Õigus täielikule hüvitamisele

1.   Liikmesriigid tagavad, et igal konkurentsiõiguse rikkumise tõttu kahju kannatanud füüsilisel või juriidilisel isikul on võimalus nõuda ja saada kõnealuse kahju täielikku hüvitamist.

2.   Kahju täielik hüvitamine taastab olukorra, milles kahju kannatanud isik oleks olnud, kui konkurentsiõiguse rikkumist ei oleks toimunud. See hõlmab seega õigust otsese varalise kahju ja saamata jäänud tulu hüvitamisele ning lisaks õigust intressidele.

3.   Käesoleva direktiivi kohane täielik hüvitamine ei tohi põhjustada ülemäärast hüvitamist karistuslike, mitmekordsete või muud liiki kahjuhüvitiste näol.

Artikkel 4

Tõhususe ja võrdväärsuse põhimõtted

Liikmesriigid tagavad kooskõlas tõhususe põhimõttega, et kõik kahju hüvitamise hagidega seotud siseriiklikud eeskirjad ja menetlused töötatakse välja ja neid kohaldatakse nii, et need ei muuda praktiliselt võimatuks ega liiga keerukaks võimalust kasutada liidu õiguses sätestatud õigust konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju täielikule hüvitamisele. Võrdväärsuse põhimõtte kohaselt ei tohi ükski ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagidega seonduv siseriiklik eeskiri või menetlus olla väidetavalt kahju kannatanud isikute jaoks ebasoodsam kui eeskiri või menetlus, mida kohaldatakse samalaadsete liikmesriigi õiguse rikkumisest tulenevate kahju hüvitamise hagide suhtes.

II PEATÜKK

TÕENDITE AVALDAMINE

Artikkel 5

Tõendite avaldamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et liidus toimuvas kahju hüvitamise hagiga seotud menetluses osaleva hageja taotlusel, kes on esitanud põhjendatud selgituse, mis sisaldab mõistlikult kättesaadavaid fakte ja piisavaid tõendeid, mis kinnitavad usutavalt tema kahju hüvitamise nõuet, on liikmesriikide kohtutel võimalik nõuda kostjalt või kolmandalt isikult tema käsutuses olevate asjakohaste tõendite avaldamist vastavalt käesolevas peatükis sätestatud tingimustele. Liikmesriigid tagavad, et nende kohtutel on võimalik nõuda kostja taotlusel asjakohaste tõendite avaldamist ka hagejalt või kolmandalt isikult.

Käesolev lõige ei piira liikmesriikide kohtute õigusi ega kohustusi, mis tulenevad määrusest (EÜ) nr 1206/2001.

2.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriikide kohtud saavad nõuda, et avaldataks üksikud tõendid või tõendite asjakohased kategooriad, mis on määratletud nii täpselt ja kitsalt, kui see on põhjendatud selgituses esitatud mõistlikult kättesaadavate faktide põhjal võimalik.

3.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriikide kohtud nõuavad tõendite avaldamist üksnes proportsionaalsel määral. Selle hindamisel, kas teatava poole nõutav tõendite avaldamine on proportsionaalne, võtavad liikmesriikide kohtud arvesse kõikide asjaomaste poolte ja kolmandate isikute õigustatud huve. Nad võtavad eelkõige arvesse järgmist:

| a) | millises ulatuses kinnitavad nõuet või vastuväidet kättesaadavad faktid ja tõendid, mis põhjendavad tõendite avaldamise taotlust; |
| --- | --- |

a)

millises ulatuses kinnitavad nõuet või vastuväidet kättesaadavad faktid ja tõendid, mis põhjendavad tõendite avaldamise taotlust;

| b) | avaldamise ulatus ja kulu, eelkõige asjaomastele kolmandatele isikutele, sealhulgas sellise teabe mittespetsiifilise otsingu vältimine, mis tõenäoliselt ei ole menetluse poolte jaoks asjakohane; |
| --- | --- |

b)

avaldamise ulatus ja kulu, eelkõige asjaomastele kolmandatele isikutele, sealhulgas sellise teabe mittespetsiifilise otsingu vältimine, mis tõenäoliselt ei ole menetluse poolte jaoks asjakohane;

| c) | kas tõendid, mille avaldamist taotletakse, sisaldavad konfidentsiaalset teavet, eelkõige kolmandaid isikuid puudutavat konfidentsiaalset teavet, ja sellise konfidentsiaalse teabe kaitsmise kord. |
| --- | --- |

c)

kas tõendid, mille avaldamist taotletakse, sisaldavad konfidentsiaalset teavet, eelkõige kolmandaid isikuid puudutavat konfidentsiaalset teavet, ja sellise konfidentsiaalse teabe kaitsmise kord.

4.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriikide kohtutel on õigus nõuda konfidentsiaalset teavet sisaldava tõendi avaldamist, kui nad leiavad, et see on kahju hüvitamise hagi puhul asjakohane. Liikmesriigid tagavad, et sellise teabe avaldamise nõudmisel on liikmesriikide kohtute käsutuses tõhusad meetmed kõnealuse teabe kaitsmiseks.

5.   Ettevõtjate huvi vältida konkurentsiõiguse rikkumisele järgnevaid kahju hüvitamise hagisid ei kujuta endast kaitset väärivat huvi.

6.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriikide kohtud võtavad tõendite avaldamise nõudmisel täielikult arvesse liidu või liikmesriigi õiguse alusel kohaldatavat kutsesaladust.

7.   Liikmesriigid tagavad, et nendele isikutele, kellelt nõutakse teabe avaldamist, antakse võimalus nad ära kuulata enne, kui liikmesriigi kohus nõuab neilt teabe avaldamist käesoleva artikli alusel.

8.   Ilma et see piiraks lõigete 4 ja 7 ning artikli 6 kohaldamist, ei takista käesolev artikkel liikmesriikidel selliste eeskirjade säilitamist või kehtestamist, millega kaasneks tõendite ulatuslikum avaldamine.

Artikkel 6

Konkurentsiasutuse toimikus sisalduvate tõendite avaldamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et kui liikmesriikide kohtud nõuavad kahju hüvitamise hagidega seoses konkurentsiasutuse toimikus sisalduvate tõendite avaldamist, kohaldatakse lisaks artiklile 5 käesolevat artiklit.

2.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaseid eeskirju ja tavasid üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele.

3.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira liidu või liikmesriigi õiguse kohaseid eeskirju ja tavasid konkurentsiasutuste sisedokumentide ja konkurentsiasutuste vahelise kirjavahetuse kaitse kohta.

4.   Teabe avaldamise nõudmise proportsionaalsuse hindamisel vastavalt artikli 5 lõikele 3 kaaluvad liikmesriikide kohtud lisaks järgmist:

| a) | kas taotluses on märgitud konkreetselt nende dokumentide laad, eesmärk või sisu, mis on esitatud konkurentsiasutusele või mis sisalduvad selle toimikus, või on tegemist üldise taotlusega, mis puudutab konkurentsiasutusele esitatud dokumente; |
| --- | --- |

a)

kas taotluses on märgitud konkreetselt nende dokumentide laad, eesmärk või sisu, mis on esitatud konkurentsiasutusele või mis sisalduvad selle toimikus, või on tegemist üldise taotlusega, mis puudutab konkurentsiasutusele esitatud dokumente;

| b) | kas teabe avaldamist nõudev menetlusosaline teeb seda seoses liikmesriigi kohtule esitatud kahju hüvitamise hagiga ning |
| --- | --- |

b)

kas teabe avaldamist nõudev menetlusosaline teeb seda seoses liikmesriigi kohtule esitatud kahju hüvitamise hagiga ning

| c) | seoses lõigetega 5 ja 10 või lõike 11 kohasel konkurentsiasutuse taotlusel vajadust kindlustada konkurentsiõiguse tõhus täitmine avalik-õiguslike meetmete kaudu. |
| --- | --- |

c)

seoses lõigetega 5 ja 10 või lõike 11 kohasel konkurentsiasutuse taotlusel vajadust kindlustada konkurentsiõiguse tõhus täitmine avalik-õiguslike meetmete kaudu.

5.   Liikmesriikide kohtud võivad nõuda järgmiste tõendite kategooriate avaldamist üksnes pärast seda, kui konkurentsiasutus on oma menetluse lõpetanud otsuse vastuvõtmisega või muul viisil:

| a) | teave, mille füüsiline või juriidiline isik koostas konkreetselt konkurentsiasutuse menetluse jaoks; |
| --- | --- |

a)

teave, mille füüsiline või juriidiline isik koostas konkreetselt konkurentsiasutuse menetluse jaoks;

| b) | teave, mille konkurentsiasutus koostas ja saatis menetlusosalistele oma menetluse käigus, ning |
| --- | --- |

b)

teave, mille konkurentsiasutus koostas ja saatis menetlusosalistele oma menetluse käigus, ning

| c) | kokkuleppe sõlmimise taotlused, mis on tagasi võetud. |
| --- | --- |

c)

kokkuleppe sõlmimise taotlused, mis on tagasi võetud.

6.   Liikmesriigid tagavad, et kahju hüvitamise hagi raames ei tohi liikmesriikide kohtud igal ajal nõuda, et menetlusosaline või kolmas isik avaldaks mis tahes järgmistesse kategooriatesse kuuluvad tõendid:

| a) | leebusavaldused ning |
| --- | --- |

a)

leebusavaldused ning

| b) | kokkuleppe sõlmimise taotlused. |
| --- | --- |

b)

kokkuleppe sõlmimise taotlused.

7.   Hageja võib esitada põhjendatud taotluse, et liikmesriigi kohus saaks tutvuda lõike 6 punktis a või b osutatud tõenditega üksnes selle tagamiseks, et nende sisu vastab artikli 2 punktides 16 ja 18 esitatud määratlustele. Selle hindamisel võivad liikmesriikide kohtud taotleda abi üksnes pädevalt konkurentsiasutuselt. Asjaomaste tõendite koostajatel võib samuti olla võimalus, et nad kuulatakse ära. Mingil juhul ei luba liikmesriigi kohus teistel pooltel või kolmandatel isikutel kõnealuste tõenditega tutvuda.

8.   Kui lõige 6 hõlmab ainult mõnda taotletud tõendi osa, siis sõltuvalt sellest, millisesse kategooriasse ülejäänud tõendi osad kuuluvad, avaldatakse need vastavalt käesoleva artikli asjakohastele lõigetele.

9.   Selliste konkurentsiasutuse toimikus sisalduvate tõendite avaldamist, mis ei kuulu ühessegi käesolevas artiklis loetletud kategooriasse, võib nõuda kahju hüvitamise hagide raames igal ajal, ilma et see piiraks käesoleva artikli kohaldamist.

10.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi kohtud nõuavad konkurentsiasutuselt tema toimikus sisalduvate tõendite avaldamist üksnes juhul, kui ühelgi menetlusosalisel või kolmandal isikul ei ole võimalik kõnealuseid tõendeid mõistlikul viisil esitada.

11.   Kui konkurentsiasutus on valmis esitama oma seisukohti avaldamisnõude proportsionaalsuse kohta, võib ta esitada omal algatusel märkused liikmesriigi kohtule, mille kaudu avaldamist taotletakse.

Artikkel 7

Üksnes konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus saadud tõendite kasutamise piiramine

1.   Liikmesriigid tagavad, et tõendid, mis kuuluvad artikli 6 lõikes 6 loetletud kategooriasse ja mille füüsiline või juriidiline isik on saanud üksnes konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus, loetakse kahju hüvitamise hagide menetlemises lubamatuks või muul viisil kaitstuks kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega, selleks et tagada artiklis 6 sätestatud tõendite avaldamispiirangute täielik mõju.

2.   Liikmesriigid tagavad seni, kuni asjaomane konkurentsiasutus on lõpetanud oma menetluse otsuse vastuvõtmisega või muul viisil, et tõendid, mis kuuluvad artikli 6 lõikes 5 loetletud kategooriasse ja mille füüsiline või juriidiline isik on saanud üksnes kõnealuse konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus, loetakse kahju hüvitamise hagide menetlemises lubamatuks või muul viisil kaitstuks kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega, selleks et tagada artiklis 6 sätestatud tõendite avaldamispiirangute täielik mõju.

3.   Liikmesriigid tagavad, et tõendeid, mille füüsiline või juriidiline isik on saanud üksnes konkurentsiasutuse toimikuga tutvumise käigus ja mis ei kuulu lõikesse 1 või 2, võib kasutada kahju hüvitamise hagis ainult kõnealune isik või tema õigused üle võtnud füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas tema nõude üle võtnud isik.

Artikkel 8

Karistused

1.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriikide kohtutel on võimalik määrata tõhusalt karistusi menetlusosalistele, kolmandatele isikutele ja nende seaduslikele esindajatele järgmistel juhtudel:

| a) | nende poolt liikmesriigi kohtu avaldamisnõude täitmata jätmine või täitmisest keeldumine; |
| --- | --- |

a)

nende poolt liikmesriigi kohtu avaldamisnõude täitmata jätmine või täitmisest keeldumine;

| b) | nende poolt oluliste tõendite hävitamine; |
| --- | --- |

b)

nende poolt oluliste tõendite hävitamine;

| c) | nende poolt konfidentsiaalse teabe kaitset käsitleva liikmesriigi kohtu korraldusega kehtestatud kohustuste täitmata jätmine või täitmisest keeldumine või |
| --- | --- |

c)

nende poolt konfidentsiaalse teabe kaitset käsitleva liikmesriigi kohtu korraldusega kehtestatud kohustuste täitmata jätmine või täitmisest keeldumine või

| d) | nende poolt käesolevas peatükis sätestatud tõendite kasutamisele seatud piirangute rikkumine. |
| --- | --- |

d)

nende poolt käesolevas peatükis sätestatud tõendite kasutamisele seatud piirangute rikkumine.

2.   Liikmesriigid tagavad, et karistused, mida liikmesriikide kohtud võivad määrata, oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Kahju hüvitamise hagi menetlusosalise käitumise küsimuses on liikmesriikide kohtutel võimalik kasutada karistusena muu hulgas võimalust teha negatiivseid järeldusi, näiteks lugeda asjaomane väide tõendatuks või jätta nõue tervikuna või osaliselt rahuldamata ja kaitseargumendid tervikuna või osaliselt arvestamata, ning võimalust nõuda kulude hüvitamist.

III PEATÜKK

SISERIIKLIKE OTSUSTE MÕJU, AEGUMISTÄHTAJAD JA SOLIDAARVASTUTUS

Artikkel 9

Siseriiklike otsuste mõju

1.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi konkurentsiasutuse või asja läbi vaatava kohtu lõplikus otsuses tuvastatud konkurentsiõiguse rikkumine loetakse vaieldamatuks ELi toimimise lepingu artiklite 101 või 102 või liikmesriigi konkurentsiõiguse alusel esitatud kahju hüvitamise hagi menetlemisel nende liikmesriikide kohtutes.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui lõikes 1 osutatud lõplik otsus on tehtud teises liikmesriigis, võib kõnealuse lõpliku otsuse esitada oma liikmesriigi kohtule liikmesriigi õiguse kohaselt vähemalt prima facie tõendina selle kohta, et konkurentsiõiguse rikkumine on aset leidnud, ning seda lõplikku otsust võib asjakohasel juhul hinnata koos menetlusosaliste esitatud muude tõenditega.

3.   Käesolev artikkel ei piira ELi toimimise lepingu artiklist 267 tulenevaid õigusi ja kohustusi.

Artikkel 10

Aegumistähtajad

1.   Liikmesriigid kehtestavad kooskõlas käesoleva artikliga eeskirjad, mida kohaldatakse kahju hüvitamise hagide esitamise aegumistähtaegade suhtes. Kõnealuste eeskirjadega määratakse kindlaks, millal aegumistähtaeg kulgema hakkab, selle kestus ja tingimused, mille alusel aegumistähtaja kulgemine katkestatakse või peatatakse.

2.   Aegumistähtaeg ei hakka kulgema enne, kui konkurentsiõiguse rikkumine on lõppenud ja hageja on teada saanud või võib põhjendatult eeldada, et ta on teadlik järgmisest:

| a) | käitumine ja asjaolu, et see kujutab endast konkurentsiõiguse rikkumist; |
| --- | --- |

a)

käitumine ja asjaolu, et see kujutab endast konkurentsiõiguse rikkumist;

| b) | asjaolu, et konkurentsiõiguse rikkumine tekitas talle kahju, ning |
| --- | --- |

b)

asjaolu, et konkurentsiõiguse rikkumine tekitas talle kahju, ning

| c) | õigusrikkumise toime pannud ettevõtja isik. |
| --- | --- |

c)

õigusrikkumise toime pannud ettevõtja isik.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kahju hüvitamise hagi aegumistähtaeg on vähemalt viis aastat.

4.   Liikmesriigid tagavad, et aegumistähtaja kulgemine peatatakse või — sõltuvalt liikmesriigi õigusest — katkestatakse, kui konkurentsiasutus võtab meetmeid seoses uurimise või oma menetlusega, mis käsitleb kahju hüvitamise hagiga seonduvat konkurentsiõiguse rikkumist. Peatamine kestab vähemalt üks aasta pärast seda, kui otsus õigusrikkumise kohta on jõustunud või kui menetlus on muul viisil lõpetatud.

Artikkel 11

Solidaarvastutus

1.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtjad, kes on rikkunud konkurentsiõigust ühiselt, vastutavad solidaarselt konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju eest: iga õigusrikkumise toime pannud ettevõtja peab kahju täies ulatuses hüvitama ja kahju kannatanud isikul on õigus nõuda neist igaühelt täielikku hüvitamist, kuni kogu kahju on talle täielikult hüvitatud.

2.   Erandina lõikest 1 ja ilma et see piiraks artiklis 3 sätestatud õigust kahju täielikule hüvitamisele, tagavad liikmesriigid juhul, kui õigusrikkumise on toime pannud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (8) määratletud väike või keskmise suurusega ettevõtja (VKE), et õigusrikkumise toime pannud ettevõtja kannab vastutust üksnes enda otseste ja kaudsete ostjate ees, kui

| a) | tema turuosa asjaomasel turul oli konkurentsiõiguse rikkumise toimepanemise ajal väiksem kui 5 % ning |
| --- | --- |

a)

tema turuosa asjaomasel turul oli konkurentsiõiguse rikkumise toimepanemise ajal väiksem kui 5 % ning

| b) | solidaarvastutust käsitlevate tavaeeskirjade kohaldamine kahjustaks pöördumatult tema majanduslikku elujõulisust ja põhjustaks selle, et tema aktivad kaotaksid täielikult väärtuse. |
| --- | --- |

b)

solidaarvastutust käsitlevate tavaeeskirjade kohaldamine kahjustaks pöördumatult tema majanduslikku elujõulisust ja põhjustaks selle, et tema aktivad kaotaksid täielikult väärtuse.

3.   Lõikes 2 sätestatud erandit ei kohaldata, kui

| a) | VKE on juhtinud konkurentsiõiguse rikkumise toimepanemist või kallutanud teisi ettevõtjaid selles osalema või |
| --- | --- |

a)

VKE on juhtinud konkurentsiõiguse rikkumise toimepanemist või kallutanud teisi ettevõtjaid selles osalema või

| b) | varem on leitud, et VKE on konkurentsiõigust rikkunud. |
| --- | --- |

b)

varem on leitud, et VKE on konkurentsiõigust rikkunud.

4.   Erandina lõikest 1 tagavad liikmesriigid, et trahvidest vabastatud isik vastutab solidaarselt

| a) | oma otseste ja kaudsete ostjate või tarnijate ees ning |
| --- | --- |

a)

oma otseste ja kaudsete ostjate või tarnijate ees ning

| b) | teiste kahju kannatanud isikute ees üksnes juhul, kui kahju täielikku hüvitamist ei toimu teiste ettevõtjate poolt, kes olid sama konkurentsiõiguse rikkumisega seotud. |
| --- | --- |

b)

teiste kahju kannatanud isikute ees üksnes juhul, kui kahju täielikku hüvitamist ei toimu teiste ettevõtjate poolt, kes olid sama konkurentsiõiguse rikkumisega seotud.

Liikmesriigid tagavad, et käesolevas lõikes sätestatud juhtudel kohaldatav aegumistähtaeg on mõistlik ja piisav selleks, et kahju kannatanud isikutel oleks võimalik selliseid hagisid esitada.

5.   Liikmesriigid tagavad, et õigusrikkumise toime pannud ettevõtja võib saada teistelt õigusrikkumise toime pannud ettevõtjatelt tagasi osa hüvitisest, mille suurus määratakse kindlaks vastavalt nende suhtelisele vastutusele konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahjus. Leebusprogrammi raames trahvidest vabastatud õigusrikkumise toime pannud ettevõtja osa hüvitises ei ületa tema enda otsestele ega kaudsetele ostjatele ega tarnijatele tekitatud kahju suurust.

6.   Liikmesriigid tagavad, et kui konkurentsiõiguse rikkumise tõttu kannatasid kahju isikud, kes ei ole õigusrikkumise toime pannud ettevõtjate otsesed ega kaudsed ostjad ega tarnijad, määratakse trahvidest vabastatud isiku osa hüvitises teistele rikkumise toime pannud ettevõtjatele kindlaks vastavalt tema suhtelisele vastutusele kõnealuses kahjus.

IV PEATÜKK

ÜLEMÄÄRASE OSTUHINNA EDASISUUNAMINE

Artikkel 12

Ülemäärase ostuhinna edasisuunamine ja õigus täielikule hüvitamisele

1.   Selleks et tagada täielikult artiklis 3 sätestatud õigus kahju täielikule hüvitamisele, tagavad liikmesriigid, et kooskõlas käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadega võib kahju hüvitamist nõuda igaüks, kes on kahju kannatanud, olenemata sellest, kas ta on õigusrikkumise toime pannud ettevõtja otsene või kaudne ostja, ning et välditakse nii sellise kahju hüvitamist, mis ületab konkurentsiõiguse rikkumisega hagejale tekitatud kahju, kui ka õigusrikkumise toime pannud ettevõtja vastutuse puudumist.

2.   Ülemäärase hüvitamise vältimiseks kehtestavad liikmesriigid asjakohased menetluseeskirjad selle tagamiseks, et otsese varalise kahju hüvitamine tarneahela mis tahes tasandil ei ületaks kõnealusel tasandil ülemäärase ostuhinna tõttu kantud kahju.

3.   Käesolev peatükk ei piira kahju kannatanud isiku õigust nõuda ja saada ülemäärase ostuhinna täieliku või osalise edasisuunamise tõttu saamata jäänud tulu hüvitamist.

4.   Liikmesriigid tagavad, et käesolevas peatükis sätestatud eeskirju kohaldatakse vastavalt ka siis, kui konkurentsiõiguse rikkumine seondub õigusrikkumise toime pannud ettevõtjale tehtud tarnetega.

5.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi kohtul on õigus hinnata kooskõlas siseriiklike menetlustega, milline osa ülemäärasest ostuhinnast kaudsele ostjale edasi suunati.

Artikkel 13

Ülemäärase ostuhinna edasisuunamine kaitseargumendina

Liikmesriigid tagavad, et kahju hüvitamise hagi kostja saab kahjunõude vastase kaitseargumendina kasutada asjaolu, et hageja suunas konkurentsiõiguse rikkumisest tuleneva ülemäärase ostuhinna tervikuna või osaliselt edasi. Ülemäärase ostuhinna edasisuunamise tõendamise kohustus lasub kostjal, kes võib mõistlikul viisil nõuda hagejalt või kolmandatelt isikutelt teabe avaldamist.

Artikkel 14

Kaudsed ostjad

1.   Liikmesriigid tagavad, et kui kahju hüvitamise hagis sõltub kahju hüvitamise nõude olemasolu või makstava hüvitise suurus sellest, kas või millises ulatuses suunati ülemäärane ostuhind edasi hagejale, lasub sellise edasisuunamise olemasolu ja ulatuse tõendamise kohustus — võttes arvesse äritavasid, mille kohaselt suunatakse hinnatõus mööda tarneahelat edasi — hagejal, kes võib mõistlikul viisil nõuda kostjalt või kolmandatelt isikutelt teabe avaldamist.

2.   Lõikes 1 osutatud olukorras loetakse, et kaudne ostja on tõendanud, et ülemäärane ostuhind suunati talle edasi, kui ta on näidanud, et

| a) | kostja on toime pannud konkurentsiõiguse rikkumise; |
| --- | --- |

a)

kostja on toime pannud konkurentsiõiguse rikkumise;

| b) | konkurentsiõiguse rikkumine on toonud kaasa ülemäärase ostuhinna kostja otsesele ostjale ning |
| --- | --- |

b)

konkurentsiõiguse rikkumine on toonud kaasa ülemäärase ostuhinna kostja otsesele ostjale ning

| c) | ta ostis kaupu või teenuseid, mille suhtes konkurentsiõiguse rikkumine toime pandi, või ostis kaupu või teenuseid, mis olid neist saadud või sisaldasid neid. |
| --- | --- |

c)

ta ostis kaupu või teenuseid, mille suhtes konkurentsiõiguse rikkumine toime pandi, või ostis kaupu või teenuseid, mis olid neist saadud või sisaldasid neid.

Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui kostja suudab veenvalt ja kohtu nõudeid rahuldavalt tõendada, et ülemäärast ostuhinda ei suunatud või ei suunatud täielikult edasi kaudsele ostjale.

Artikkel 15

Tarneahela eri tasanditel olevate hagejate kahju hüvitamise hagid

1.   Vältimaks seda, et tarneahela eri tasanditel olevate hagejate kahju hüvitamise hagid toovad kaasa õigusrikkumise toime pannud ettevõtja mitmekordse vastutuse või vastutuse puudumise, tagavad liikmesriigid, et selle hindamisel, kas artiklite 13 ja 14 kohaldamisest tulenev tõendamiskohustus on täidetud, on liikmesriikide kohtutel, kellele on esitatud kahju hüvitamise hagi, võimalik võtta liidu või liikmesriigi õiguses ette nähtud vahenditega nõuetekohaselt arvesse mis tahes järgmist asjaolu:

| a) | kahju hüvitamise hagid, mis on seotud sama konkurentsiõiguse rikkumisega, kuid mille on esitanud tarneahela teistel tasanditel tegutsevad hagejad; |
| --- | --- |

a)

kahju hüvitamise hagid, mis on seotud sama konkurentsiõiguse rikkumisega, kuid mille on esitanud tarneahela teistel tasanditel tegutsevad hagejad;

| b) | punktis a osutatud kahju hüvitamise hagidest tulenevad kohtuotsused; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud kahju hüvitamise hagidest tulenevad kohtuotsused;

| c) | asjakohane üldkättesaadav teave, mis on saadud konkurentsiõiguse avalik-õiguslike meetmete võtmise tulemusel. |
| --- | --- |

c)

asjakohane üldkättesaadav teave, mis on saadud konkurentsiõiguse avalik-õiguslike meetmete võtmise tulemusel.

2.   Käesolev artikkel ei piira liikmesriikide kohtute õigusi ega kohustusi, mis tulenevad määruse (EL) nr 1215/2012 artiklist 30.

Artikkel 16

Suunised liikmesriikide kohtutele

Komisjon annab liikmesriikide kohtutele suunised selle kohta, kuidas hinnata kaudsele ostjale edasi suunatud ülemäärase ostuhinna osa.

V PEATÜKK

KAHJU SUURUSE KINDLAKSTEGEMINE

Artikkel 17

Kahju suuruse kindlakstegemine

1.   Liikmesriigid tagavad, et ei kahju suuruse kindlakstegemiseks nõutav tõendamiskoormis ega tõendamisstandard ei muuda kahju hüvitamise õiguse kasutamist praktiliselt võimatuks ega ülemäära keeruliseks. Liikmesriigid tagavad, et liikmesriikide kohtutel on siseriiklike menetluste kohaselt õigus hinnata kahju suurust, kui on tuvastatud, et hageja on kannatanud kahju, ent kahju suuruse täpne kindlakstegemine on kättesaadavate tõendite põhjal praktiliselt võimatu või ülemäära keeruline.

2.   Kehtib eeldus, et kartellikokkuleppealased õigusrikkumised tekitavad kahju. Õigusrikkumise toime pannud ettevõtjal on õigus kõnealune eeldus ümber lükata.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kahju hüvitamise hagiga seotud menetluses võib liikmesriigi konkurentsiasutus osutada liikmesriigi kohtu nõudmisel kõnealusele liikmesriigi kohtule abi kahju suuruse kindlakstegemisel, kui kõnealune liikmesriigi konkurentsiasutus peab sellist abi asjakohaseks.

VI PEATÜKK

VAIDLUSE KONSENSUSLIK LAHENDAMINE

Artikkel 18

Vaidluse konsensusliku lahendamise peatav toime ja muu mõju

1.   Liikmesriigid tagavad, et kahju hüvitamise hagi esitamise aegumistähtaja kulgemine peatatakse vaidluse konsensusliku lahendamise menetluse ajaks. Aegumistähtaja kulgemine peatatakse üksnes nende poolte jaoks, kes osalevad või osalesid või olid või on esindatud vaidluse konsensuslikus lahendamises.

2.   Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguse kohaldamist vahekohtu küsimustes, tagavad liikmesriigid, et liikmesriikide kohtud, kellele on esitatud kahju hüvitamise hagi, võivad oma menetluse kuni kaheks aastaks peatada, kui asjaomase menetluse osalised on seotud sellise vaidluse konsensusliku lahendamisega, mis käsitleb kõnealuse kahju hüvitamise hagiga hõlmatud nõuet.

3.   Konkurentsiasutus võib leida, et hüvitis, mis makstakse konsensusliku kokkuleppemenetluse raames ja enne, kui ta on teinud otsuse määrata trahv, on kergendavaks asjaoluks.

Artikkel 19

Konsensuslike kokkulepete mõju hilisematele kahju hüvitamise hagidele

1.   Liikmesriigid tagavad, et pärast konsensusliku kokkuleppe saavutamist vähendatakse vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalenud kahju kannatanud isiku nõuet kahju võrra, mille vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtja kannatanud isikule konkurentsiõiguse rikkumisega tekitas.

2.   Vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalenud kahju kannatanud isiku ülejäänud nõue esitatakse üksnes vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjatele. Vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalevad õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjad ei saa nõuda, et vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtja hüvitaks neile ülejäänud nõude.

3.   Erandina lõikest 2 tagavad liikmesriigid, et kui vaidluse konsensuslikul lahendamisel mitteosalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjad ei suuda vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalenud kahju kannatanud isiku ülejäänud nõudele vastavat hüvitist maksta, võib vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalenud kahju kannatanud isik esitada ülejäänud nõude vaidluse konsensuslikul lahendamisel osalenud õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjale.

Esimeses lõigus osutatud erand võidakse konsensusliku kokkuleppe tingimustes sõnaselgelt välistada.

4.   Määrates kindlaks hüvitise osa, mille õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtja võib saada teiselt õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjalt vastavalt viimase suhtelisele vastutusele konkurentsiõiguse õigusrikkumisega tekitatud kahju eest, võtavad liikmesriikide kohtud nõuetekohaselt arvesse mis tahes kahjuhüvitist, mis on makstud asjaomast õigusrikkumise ühiselt toime pannud ettevõtjat hõlmavate varasemate konsensuslike kokkulepete alusel.

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 20

Läbivaatamine

1.   Komisjon vaatab käesoleva direktiivi läbi ning esitab selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 27. detsembriks 2020.

2.   Lõikes 1 osutatud aruanne hõlmab muu hulgas kogu järgmist teavet:

| a) | konkurentsiasutuse poolt konkurentsiõiguse rikkumise eest määratud trahvide maksmisest tulenevate finantsraskuste võimalik mõju kahju kannatanud isikute võimalusele saada kõnealuse konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju täielikku hüvitamist; |
| --- | --- |

a)

konkurentsiasutuse poolt konkurentsiõiguse rikkumise eest määratud trahvide maksmisest tulenevate finantsraskuste võimalik mõju kahju kannatanud isikute võimalusele saada kõnealuse konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju täielikku hüvitamist;

| b) | millises ulatuses ei olnud hagejatel, kes esitasid liikmesriigi konkurentsiasutuse poolt vastu võetud otsuses õigusrikkumise kohta tuvastatud konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagi, võimalik teise liikmesriigi kohtus tõendada, et selline konkurentsiõiguse rikkumine on aset leidnud; |
| --- | --- |

b)

millises ulatuses ei olnud hagejatel, kes esitasid liikmesriigi konkurentsiasutuse poolt vastu võetud otsuses õigusrikkumise kohta tuvastatud konkurentsiõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagi, võimalik teise liikmesriigi kohtus tõendada, et selline konkurentsiõiguse rikkumine on aset leidnud;

| c) | millises ulatuses ületas otsese varalise kahju hüvitis ülemäärase ostuhinna tõttu kantud kahju, mis tulenes konkurentsiõiguse rikkumisest, või ületas tarneahela mis tahes tasandil makstud ülemäärase ostuhinna poolt tekitatud kahju. |
| --- | --- |

c)

millises ulatuses ületas otsese varalise kahju hüvitis ülemäärase ostuhinna tõttu kantud kahju, mis tulenes konkurentsiõiguse rikkumisest, või ületas tarneahela mis tahes tasandil makstud ülemäärase ostuhinna poolt tekitatud kahju.

3.   Asjakohasel juhul lisatakse lõikes 1 osutatud aruandele seadusandlik ettepanek.

Artikkel 21

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 27. detsembriks 2016. Nad edastavad nende teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 22

Ajaline kohaldatavus

1.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi materiaalõigusnormide järgimiseks artikli 21 kohaselt vastu võetud siseriiklikke meetmeid ei kohaldata tagasiulatuvalt.

2.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 21 kohaselt vastu võetud siseriiklikke meetmeid, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmed, ei kohaldata selliste kahju hüvitamise hagide suhtes, mis on liikmesriigi kohtule esitatud enne 26. detsembrit 2014.

Artikkel 23

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 24

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 26. november 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 83.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. novembri 2014. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1206/2001 liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 174, 27.6.2001, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 351, 20.12.2012, lk 1).

6

(7)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

7

(8)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

8

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/20

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1290/2014,

4. detsember 2014,

millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014 muutvat määrust (EL) nr 960/2014

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 2014. aasta otsust 2014/872/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, ja otsust 2014/659/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 31. juulil 2014 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 833/2014, (2) mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas. |
| --- | --- |

(1)

31. juulil 2014 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 833/2014, (2) mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas.

| (2) | 8. septembril 2014 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 960/2014, (3) millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014. |
| --- | --- |

(2)

8. septembril 2014 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 960/2014, (3) millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014.

| (3) | 4. detsembril 2014 võttis nõukogu vastu otsuse 2014/872/ÜVJP. |
| --- | --- |

(3)

4. detsembril 2014 võttis nõukogu vastu otsuse 2014/872/ÜVJP.

| (4) | Kõnealused meetmed kuuluvad aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõik liikmesriigid kohaldaksid pärast otsuse 2014/872/ÜVJP vastuvõtmist nimetatud meetmeid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealused meetmed kuuluvad aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõik liikmesriigid kohaldaksid pärast otsuse 2014/872/ÜVJP vastuvõtmist nimetatud meetmeid ühetaoliselt.

| (5) | Seetõttu tuleb määruseid (EL) nr 833/2014 ja (EL) nr 960/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleb määruseid (EL) nr 833/2014 ja (EL) nr 960/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOSLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 833/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Pädevad asutused võivad siiski loa anda, kui eksport puudutab enne 1. augustit 2014 sõlmitud lepingust tuleneva kohustuse täitmist või sellise lepingu täitmiseks vajalikest lisalepingutest tuleneva kohustuse täitmist.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Pädevad asutused võivad siiski loa anda, kui eksport puudutab enne 1. augustit 2014 sõlmitud lepingust tuleneva kohustuse täitmist või sellise lepingu täitmiseks vajalikest lisalepingutest tuleneva kohustuse täitmist.”

| 2) | Artikli 2a lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelud ei mõjuta enne 12. septembrit 2014 sõlmitud lepingute täitmist või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist ega liidus olemasolevate võimete säilitamiseks ja nende ohutuse tagamiseks vajaliku abi osutamist.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 2a lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelud ei mõjuta enne 12. septembrit 2014 sõlmitud lepingute täitmist või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist ega liidus olemasolevate võimete säilitamiseks ja nende ohutuse tagamiseks vajaliku abi osutamist.”

| 3) | Artiklis 3 asendatakse lõiked 1–5 järgmisega:
  „1.   II lisas loetletud, liidust või väljastpoolt liitu pärit kaupade või tehnoloogiate müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks otse või kaudselt füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, või mis tahes muus riigis, kui kõnealused kaubad ja tehnoloogiad on mõeldud kasutamiseks Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, on vaja eelnevat luba.
  2.   Müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, mille jaoks on käesoleva artikli kohaselt vaja luba, annavad loa eksportija asukohaliikmesriigi pädevad asutused kooskõlas määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 11 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega. Luba kehtib kogu liidus.
  3.   II lisa sisaldab teatavaid kaupasid ja tehnoloogiaid, mida on võimalik kasutada järgmistes uurimis- ja tootmisprojektide kategooriates Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval:






  a) | nafta uurimine ja tootmine rohkem kui 150 meetri sügavuses vees; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklis 3 asendatakse lõiked 1–5 järgmisega:

„1.   II lisas loetletud, liidust või väljastpoolt liitu pärit kaupade või tehnoloogiate müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks otse või kaudselt füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, või mis tahes muus riigis, kui kõnealused kaubad ja tehnoloogiad on mõeldud kasutamiseks Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, on vaja eelnevat luba.

2.   Müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, mille jaoks on käesoleva artikli kohaselt vaja luba, annavad loa eksportija asukohaliikmesriigi pädevad asutused kooskõlas määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 11 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega. Luba kehtib kogu liidus.

3.   II lisa sisaldab teatavaid kaupasid ja tehnoloogiaid, mida on võimalik kasutada järgmistes uurimis- ja tootmisprojektide kategooriates Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval:

a)

nafta uurimine ja tootmine rohkem kui 150 meetri sügavuses vees;

| b) | nafta uurimine ja tootmine põhjapolaarjoonest põhja poole jäävas avamerepiirkonnas, või |
| --- | --- |

b)

nafta uurimine ja tootmine põhjapolaarjoonest põhja poole jäävas avamerepiirkonnas, või

| c) | projektid, millel on võimekus toota naftat kildakihtides leiduvast toorainest hüdrofrakkimise teel; see ei kehti läbi kildakihtide toimuvale uurimisele ja tootmisele eesmärgiga leida või ammutada naftat mittekilda maardlatest. |
| --- | --- |

c)

projektid, millel on võimekus toota naftat kildakihtides leiduvast toorainest hüdrofrakkimise teel; see ei kehti läbi kildakihtide toimuvale uurimisele ja tootmisele eesmärgiga leida või ammutada naftat mittekilda maardlatest.

4.   Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik ekspordiloa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed.

5.   Pädevad asutused ei anna luba II lisasse kantud kaupade ja tehnoloogiate müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks ega ekspordiks, kui neil on piisav alus otsustamaks, et nimetatud kaupade ja tehnoloogiate müümine, tarnimine, üleandmine või eksport on ette nähtud lõikes 3 viidatud nafta uurimise ja tootmise projektide jaoks.

Pädevad asutused võivad siiski loa anda, kui müümine, tarnimine, üleandmine või eksport puudutab enne 1. augustit 2014 sõlmitud lepingust tuleneva kohustuse täitmist või selliste lepingute täitmiseks vajalikest lisalepingutest tuleneva kohustuse täitmist.

Pädevad asutused võivad loa anda ka juhul, kui kaupade ja tehnoloogiate müümine, tarnimine, üleandmine või eksport on vajalik sellise sündmuse kiiresti ärahoidmiseks või leevendamiseks, millel on tõenäoliselt ränk ja märkimisväärne mõju inimeste tervisele ja ohutusele või keskkonnale. Asjakohaselt põhjendatud hädajuhtudel võib lubada müümist, tarnimist, üleandmist või eksporti ilma eelneva loata, tingimusel et eksportija teatab sellest pädevale asutusele viie tööpäeva jooksul pärast müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi toimumist, esitades ilma eelneva loata toimunud müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi üksikasjalikud ja asjakohased põhjendused.”

| 4) | Artikli 3a lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „1.   Keelatud on osutada otse või kaudselt Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, järgmiste uurimis- ja tootmisprojektide jaoks vajalikke seonduvaid teenuseid:






  a) | nafta uurimine ja tootmine rohkem kui 150 meetri sügavuses vees; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 3a lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Keelatud on osutada otse või kaudselt Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, järgmiste uurimis- ja tootmisprojektide jaoks vajalikke seonduvaid teenuseid:

a)

nafta uurimine ja tootmine rohkem kui 150 meetri sügavuses vees;

| b) | nafta uurimine ja tootmine põhjapolaarjoonest põhja poole jäävas avamerepiirkonnas, või |
| --- | --- |

b)

nafta uurimine ja tootmine põhjapolaarjoonest põhja poole jäävas avamerepiirkonnas, või

| c) | projektid, millel on võimekus toota naftat kildakihtides leiduvast toorainest hüdrofrakkimise teel; see ei kehti läbi kildakihtide toimuvale uurimisele ja tootmisele eesmärgiga leida või ammutada naftat mittekilda maardlatest. |
| --- | --- |

c)

projektid, millel on võimekus toota naftat kildakihtides leiduvast toorainest hüdrofrakkimise teel; see ei kehti läbi kildakihtide toimuvale uurimisele ja tootmisele eesmärgiga leida või ammutada naftat mittekilda maardlatest.

Käesolevas lõikes tähendavad seotud teenused järgmist:

| i) | puurimine; |
| --- | --- |

i)

puurimine;

| ii) | puuraukude testimine; |
| --- | --- |

ii)

puuraukude testimine;

| iii) | geofüüsikalise uurimise ja lõpuleviimise teenused; |
| --- | --- |

iii)

geofüüsikalise uurimise ja lõpuleviimise teenused;

| iv) | spetsiaalsete ujuvsõidukite tarnimine. |
| --- | --- |

iv)

spetsiaalsete ujuvsõidukite tarnimine.

2.   Lõikes 1 sätestatud keelud ei mõjuta enne 12. septembrit 2014 sõlmitud lepingust või raamlepingust tuleneva kohustuse täitmist või sellise lepingu täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.

3.   Lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata, kui kõnealused teenused on vajalikud sellise sündmuse kiiresti ärahoidmiseks või leevendamiseks, millel on tõenäoliselt ränk ja märkimisväärne mõju inimeste tervisele ja ohutusele või keskkonnale.

Teenuse osutaja teatab pädevale asutusele igasugusest käesoleva lõike kohasest tegevusest viie tööpäeva jooksul, esitades müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi üksikasjalikud ja asjakohased põhjendused.”

| 5) | Artiklis 4 asendatakse lõiked 2 ja 3 järgmisega:
  „2.   Lõikes 1 sisalduvad keelud ei mõjuta enne 1. augustit 2014 sõlmitud lepingute täitmist või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist ega liidus olemasolevate võimete säilitamiseks ja nende ohutuse tagamiseks vajaliku abi osutamist.
  3.   Järgmise tegevuse puhul on vaja asjaomase pädeva asutuse luba:






  a) | II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiatega ning nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste otsene või kaudne osutamine füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, või mis tahes isikule, üksusele või asutusele mis tahes muus riigis, kui selline abi puudutab Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, kasutamiseks mõeldud kaupu ja tehnoloogiaid; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklis 4 asendatakse lõiked 2 ja 3 järgmisega:

„2.   Lõikes 1 sisalduvad keelud ei mõjuta enne 1. augustit 2014 sõlmitud lepingute täitmist või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist ega liidus olemasolevate võimete säilitamiseks ja nende ohutuse tagamiseks vajaliku abi osutamist.

3.   Järgmise tegevuse puhul on vaja asjaomase pädeva asutuse luba:

a)

II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiatega ning nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste otsene või kaudne osutamine füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, või mis tahes isikule, üksusele või asutusele mis tahes muus riigis, kui selline abi puudutab Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, kasutamiseks mõeldud kaupu ja tehnoloogiaid;

| b) | II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiatega seotud rahastamine ning rahaline abi, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude või ekspordikrediidikindlustuse andmine nimetatud kaupade ja tehnoloogiate müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks või seonduva tehnilise abi otseseks või kaudseks osutamiseks füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, või mis tahes isikule, üksusele või asutusele mis tahes muus riigis, kui kõnealune abi puudutab Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, kasutamiseks mõeldud kaupu ja tehnoloogiaid. |
| --- | --- |

b)

II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiatega seotud rahastamine ning rahaline abi, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude või ekspordikrediidikindlustuse andmine nimetatud kaupade ja tehnoloogiate müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks või seonduva tehnilise abi otseseks või kaudseks osutamiseks füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, või mis tahes isikule, üksusele või asutusele mis tahes muus riigis, kui kõnealune abi puudutab Venemaal, kaasa arvatud Venemaa majandusvööndis ja mandrilaval, kasutamiseks mõeldud kaupu ja tehnoloogiaid.

Artikli 3 lõikes 5 osutatud asjakohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib lubada käesolevas lõikes nimetatud teenuste osutamist ilma eelneva loata, tingimusel et teenuseosutaja teatab sellest pädevale asutusele viie tööpäeva jooksul pärast teenuse osutamist.”

| 6) | Artiklis 5 asendatakse lõige 3 järgmisega:
  „3.   Keelatud on otse või kaudselt osaleda mis tahes kokkuleppes anda uusi, 30 päeva ületava lõpptähtajaga laene või krediite lõikes 1 või 2 osutatud mis tahes juriidilisele isikule, üksusele või asutusele pärast 12. septembrit 2014.
  Keeldu ei kohaldata järgmistel juhtudel:






  a) | laenud või krediit, millel on konkreetne ja dokumenteeritud eesmärk rahastada kaupade ja teenuste, mis ei ole finantsteenused, keelu alla mitte kuuluvat importi või eksporti liidu ja mõne kolmanda riigi vahel, kaasa arvatud kulutused muust kolmandast riigist pärit kaupadele ja teenustele, mis on vajalikud ekspordi- või impordilepingute täitmiseks, või |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklis 5 asendatakse lõige 3 järgmisega:

„3.   Keelatud on otse või kaudselt osaleda mis tahes kokkuleppes anda uusi, 30 päeva ületava lõpptähtajaga laene või krediite lõikes 1 või 2 osutatud mis tahes juriidilisele isikule, üksusele või asutusele pärast 12. septembrit 2014.

Keeldu ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a)

laenud või krediit, millel on konkreetne ja dokumenteeritud eesmärk rahastada kaupade ja teenuste, mis ei ole finantsteenused, keelu alla mitte kuuluvat importi või eksporti liidu ja mõne kolmanda riigi vahel, kaasa arvatud kulutused muust kolmandast riigist pärit kaupadele ja teenustele, mis on vajalikud ekspordi- või impordilepingute täitmiseks, või

| b) | laenud, millel on konkreetne ja dokumenteeritud eesmärk pakkuda erakorralist rahastamist selliste liidus asutatud juriidiliste isikute maksevõime ja likviidsuse kriteeriumide täitmiseks, kelle omandiõigusest üle 50 % kuulub III lisas osutatud üksustele.” |
| --- | --- |

b)

laenud, millel on konkreetne ja dokumenteeritud eesmärk pakkuda erakorralist rahastamist selliste liidus asutatud juriidiliste isikute maksevõime ja likviidsuse kriteeriumide täitmiseks, kelle omandiõigusest üle 50 % kuulub III lisas osutatud üksustele.”

| 7) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Lõikes 3 sätestatud keelud ei mõjuta krediidi kasutuselevõtmist ega väljamakseid, mida tehakse enne 12. septembrit 2014 sõlmitud lepingu alusel, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | kõik sellise krediidi kasutuselevõtmise või väljamaksete tegemise tingimused:






  i) | olid kokku lepitud enne 12. septembrit 2014 ja |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Lõikes 3 sätestatud keelud ei mõjuta krediidi kasutuselevõtmist ega väljamakseid, mida tehakse enne 12. septembrit 2014 sõlmitud lepingu alusel, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

kõik sellise krediidi kasutuselevõtmise või väljamaksete tegemise tingimused:

i)

olid kokku lepitud enne 12. septembrit 2014 ja

| ii) | neid ei ole nimetatud kuupäeval ega pärast seda muudetud, ning |
| --- | --- |

ii)

neid ei ole nimetatud kuupäeval ega pärast seda muudetud, ning

| b) | enne 12. septembrit 2014 oli kindlaks määratud lepinguline lõpptähtpäev kõigi eraldatud vahendite täielikuks tagasimaksmiseks ning kõigi lepingujärgsete õiguste kasutamiseks ja kõigi lepingujärgsete kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

enne 12. septembrit 2014 oli kindlaks määratud lepinguline lõpptähtpäev kõigi eraldatud vahendite täielikuks tagasimaksmiseks ning kõigi lepingujärgsete õiguste kasutamiseks ja kõigi lepingujärgsete kohustuste täitmiseks.

Punktis a) nimetatud krediidi kasutuselevõtmise või väljamaksete tegemise tingimused sisaldavad iga krediidi kasutuselevõtmise või väljamakse puhul sätet tagasimakseaja pikkuse, kohaldatud intressimäära või intressimäära arvutamise meetodi ja maksimumsumma kohta.”

| 8) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Rubriigis asendatakse viide „artiklis 3 osutatud tehnoloogiate loetelu” järgmisega: „artiklis 3 osutatud kaupade ja tehnoloogiate loetelu”. |
| --- | --- | --- |

8)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Rubriigis asendatakse viide „artiklis 3 osutatud tehnoloogiate loetelu” järgmisega: „artiklis 3 osutatud kaupade ja tehnoloogiate loetelu”.

| b) | CN-koodidele 8413 50, 8413 60, ex 8431 39 00, ex 8431 43 00, ex 8431 49 vastavad kirjed asendatakse järgmisega:






  „ex 8413 50 | Mootoriga käivitatavad ja tööorgani vahelduvsuunalise liikumisega vedelikupumbad, mille suurim voolukiirus on üle 18 m3/tunnis ja suurim väljalaskerõhk üle 40 baari, spetsiaalselt projekteeritud puurimismuda ja/või tsemendi pumpamiseks naftapuuraukudesse. |
| --- | --- | --- |
| ex 8413 60 | Mootoriga käivitatavad rootoriga vedelikupumbad, mille suurim voolukiirus on üle 18 m3/tunnis ja suurim väljalaskerõhk üle 40 baari, spetsiaalselt projekteeritud puurimismuda ja/või tsemendi pumpamiseks puuraukudesse. |
| ex 8431 39 00 | Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriiki 8428 kuuluvate naftaväljade masinates |
| ex 8431 43 00 | Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt alamrubriiki 8430 41 ja 8430 49 kuuluvate naftaväljade masinates |
| ex 8431 49 | Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriiki 8426, 8429 ja 8430 kuuluvate naftaväljade masinates” |

b)

CN-koodidele 8413 50, 8413 60, ex 8431 39 00, ex 8431 43 00, ex 8431 49 vastavad kirjed asendatakse järgmisega:

„ex 8413 50

Mootoriga käivitatavad ja tööorgani vahelduvsuunalise liikumisega vedelikupumbad, mille suurim voolukiirus on üle 18 m3/tunnis ja suurim väljalaskerõhk üle 40 baari, spetsiaalselt projekteeritud puurimismuda ja/või tsemendi pumpamiseks naftapuuraukudesse.

ex 8413 60

Mootoriga käivitatavad rootoriga vedelikupumbad, mille suurim voolukiirus on üle 18 m3/tunnis ja suurim väljalaskerõhk üle 40 baari, spetsiaalselt projekteeritud puurimismuda ja/või tsemendi pumpamiseks puuraukudesse.

ex 8431 39 00

Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriiki 8428 kuuluvate naftaväljade masinates

ex 8431 43 00

Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt alamrubriiki 8430 41 ja 8430 49 kuuluvate naftaväljade masinates

ex 8431 49

Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriiki 8426, 8429 ja 8430 kuuluvate naftaväljade masinates”

.

| 9) | IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

9)

IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 960/2014 põhjendus 6 asendatakse järgmisega:

| „6. | Venemaa valitsusele surve avaldamiseks on samuti asjakohane kohaldada täiendavaid kapitaliturgudele juurdepääsu piiranguid teatavate finantsasutuste suhtes, jättes välja Venemaal asuvad rahvusvahelise staatusega asutused, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega ja milles Venemaa on üks osanik, piiranguid Venemaa kaitsetööstussektoris tegutsevate juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, välja arvatud peamiselt kosmose- ja tuumaenergiatööstuses ja tsiviilotstarbelise tuumaenergia tööstuses tegutsevad isikud, üksused või asutused, ning piiranguid selliste Venemaa juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, kelle põhitegevus on seotud toornafta ja naftasaaduste müügi või transportimisega. Kõnealused piirangud ei hõlma finantsteenuseid, mida ei ole nimetatud määruse (EL) nr 833/2014 artiklis 5, näiteks hoiustamis- ja makseteenuseid, kindlustusteenuseid, laene nimetatud määruse artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud asutustelt ega energiaturul riskide maandamiseks kasutatavaid tuletisinstrumente.” |
| --- | --- |

„6.

Venemaa valitsusele surve avaldamiseks on samuti asjakohane kohaldada täiendavaid kapitaliturgudele juurdepääsu piiranguid teatavate finantsasutuste suhtes, jättes välja Venemaal asuvad rahvusvahelise staatusega asutused, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega ja milles Venemaa on üks osanik, piiranguid Venemaa kaitsetööstussektoris tegutsevate juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, välja arvatud peamiselt kosmose- ja tuumaenergiatööstuses ja tsiviilotstarbelise tuumaenergia tööstuses tegutsevad isikud, üksused või asutused, ning piiranguid selliste Venemaa juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, kelle põhitegevus on seotud toornafta ja naftasaaduste müügi või transportimisega. Kõnealused piirangud ei hõlma finantsteenuseid, mida ei ole nimetatud määruse (EL) nr 833/2014 artiklis 5, näiteks hoiustamis- ja makseteenuseid, kindlustusteenuseid, laene nimetatud määruse artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud asutustelt ega energiaturul riskide maandamiseks kasutatavaid tuletisinstrumente.”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 59.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Nõukogu 31. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 229, 31.7.2014, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 8. septembri 2014. aasta määrus (EL) nr 960/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 271, 12.9.2014, lk 3).

3

---

LISA

„IV LISA

Artiklis 2a osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

| | JSC Sirius |
| --- | --- |

JSC Sirius

| | OJSC Stankoinstrument |
| --- | --- |

OJSC Stankoinstrument

| | OAO JSC Chemcomposite |
| --- | --- |

OAO JSC Chemcomposite

| | JSC Kalashnikov |
| --- | --- |

JSC Kalashnikov

| | JSC Tula Arms Plant |
| --- | --- |

JSC Tula Arms Plant

| | NPK Technologii Maschinostrojenija |
| --- | --- |

NPK Technologii Maschinostrojenija

| | OAO Wysokototschnye Kompleksi |
| --- | --- |

OAO Wysokototschnye Kompleksi

| | OAO Almaz Antey |
| --- | --- |

OAO Almaz Antey

| | OAO NPO Bazalt” |
| --- | --- |

OAO NPO Bazalt”

---

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/25

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1291/2014,

16. juuli 2014,

seina- ja laekattematerjalina kasutatavate ühtlustatud standardiga EN 13986 hõlmatud puidupõhiste paneelide ja ühtlustatud standardiga EN 14915 hõlmatud täispuit-tahveldise ja -vooderdise liigitamise tingimuste kohta tulekaitsevõime järgi ilma katsetamiseta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2000/367/EÜ (2) kehtestati ehitustoodete tulekindlustoimivuse järgi liigitamise süsteem. Ühtlustatud standardiga EN 13986 hõlmatud puidupõhised paneelid ning ühtlustatud standardiga EN 14915 hõlmatud täispuit-tahveldis ja -vooderdis kuuluvad nende ehitustoodete hulka, mille suhtes otsust kohaldatakse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2000/367/EÜ (2) kehtestati ehitustoodete tulekindlustoimivuse järgi liigitamise süsteem. Ühtlustatud standardiga EN 13986 hõlmatud puidupõhised paneelid ning ühtlustatud standardiga EN 14915 hõlmatud täispuit-tahveldis ja -vooderdis kuuluvad nende ehitustoodete hulka, mille suhtes otsust kohaldatakse.

| (2) | Katsetest on selgunud, et nendel toodetel on stabiilne ja prognoositav tulekaitsevõime, kui neid kasutatakse seina- ja laekattematerjalina, tingimusel et tooted vastavad teatud nõuetele puidu tiheduse ja paneelide, tahveldise ja vooderdise paksuse osas. |
| --- | --- |

(2)

Katsetest on selgunud, et nendel toodetel on stabiilne ja prognoositav tulekaitsevõime, kui neid kasutatakse seina- ja laekattematerjalina, tingimusel et tooted vastavad teatud nõuetele puidu tiheduse ja paneelide, tahveldise ja vooderdise paksuse osas.

| (3) | Ühtlustatud standardiga EN 13986 hõlmatud puidupõhiseid paneele ning ühtlustatud standardiga EN 14915 hõlmatud täispuit-tahveldist ja -vooderdist tuleb seega lugeda vastavaks otsuses 2000/367/EÜ kehtestatud tulekaitsevõime toimivusklassidele nendel tingimustel ilma täiendava katsetamiseta, |
| --- | --- |

(3)

Ühtlustatud standardiga EN 13986 hõlmatud puidupõhiseid paneele ning ühtlustatud standardiga EN 14915 hõlmatud täispuit-tahveldist ja -vooderdist tuleb seega lugeda vastavaks otsuses 2000/367/EÜ kehtestatud tulekaitsevõime toimivusklassidele nendel tingimustel ilma täiendava katsetamiseta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühtlustatud standardiga EN 13986 hõlmatud puidupõhiseid paneele ja ühtlustatud standardiga EN 14915 hõlmatud täispuit-tahveldist ja -vooderdist, mis vastavad lisas esitatud tingimustele, loetakse ilma katsetamiseta vastavaks lisas osutatud toimivusklassidele, kui neid kasutatakse lae- ja seinakattematerjalina.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 5.

1

(2)  Komisjoni otsus 2000/367/EÜ, 3. mai 2000, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ ehitustoodete ja ehitiste ning nende osade liigitamise puhul tulekindlustoimivuse järgi (EÜT L 133, 6.6.2000, lk 26).

2

---

LISA

| Toode (1) | EN-toote-standard | Toote andmed (2) | Väikseim keskmine tihedus
  (kg/m3) | Väikseim paksus
  (mm) | Klass K (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kõva puitkiudplaat | EN 13986 | tapikeele ja soonega või ilma (5) | 800 | 9 | K2 10 (4) |
| orienteeritud kihtidega plaat (OSB) | EN 13986 | tapikeele ja soonega või ilma (6) | 600 | 10 | K2 10 (4) |
| puitlaastplaat | EN 13986 | tapikeele ja soonega (7) | 600 | 10 | K2 10 (4) |
| puitlaastplaat | EN 13986 | tapikeele ja soonega või ilma (6) | 600 | 12 | K2 10 (4) |
| vineer | EN 13986 | tapikeele ja soonega või ilma (6) | 450 | 12 | K2 10 (4) |
| täispuitpaneel | EN 13986 | tapikeele ja soonega või ilma (6) | 450 | 12 | K2 10 (4) |
| puitlaastplaat | EN 13986 | tapikeele ja soonega (8) | 600 | 25 | K2 30 |
| orienteeritud kihtidega plaat (OSB) | EN 13986 | tapikeele ja soonega (8) | 600 | 30 | K2 30 |
| vineer | EN 13986 | tapikeele ja soonega (8) | 450 | 26 | K2 30 |
| täispuitpaneel | EN 13986 | tapikeele ja soonega (8) | 450 | 26 | K2 30 |
| täispuitpaneel | EN 13986 | tapikeele ja soonega (9) | 450 | 53 | K2 60 |
| täispuit-tahveldis ja -vooderdis | EN 14915 | tapikeele ja soonega (10) | 450 | 15 | K2 10 (4) |
| täispuit-tahveldis ja -vooderdis | EN 14915 | tapikeele ja soonega (10) | 450 | 27 | K2 30 |
| täispuit-tahveldis ja -vooderdis | EN 14915 | tapikeele ja soonega (11) | 450 | 2 × 27 (12) | K2 60 |

Toode (1)

EN-toote-standard

Toote andmed (2)

Väikseim keskmine tihedus

(kg/m3)

Väikseim paksus

(mm)

Klass K (3)

kõva puitkiudplaat

EN 13986

tapikeele ja soonega või ilma (5)

800

9

K2 10 (4)

orienteeritud kihtidega plaat (OSB)

EN 13986

tapikeele ja soonega või ilma (6)

600

10

K2 10 (4)

puitlaastplaat

EN 13986

tapikeele ja soonega (7)

600

10

K2 10 (4)

puitlaastplaat

EN 13986

tapikeele ja soonega või ilma (6)

600

12

K2 10 (4)

vineer

EN 13986

tapikeele ja soonega või ilma (6)

450

12

K2 10 (4)

täispuitpaneel

EN 13986

tapikeele ja soonega või ilma (6)

450

12

K2 10 (4)

puitlaastplaat

EN 13986

tapikeele ja soonega (8)

600

25

K2 30

orienteeritud kihtidega plaat (OSB)

EN 13986

tapikeele ja soonega (8)

600

30

K2 30

vineer

EN 13986

tapikeele ja soonega (8)

450

26

K2 30

täispuitpaneel

EN 13986

tapikeele ja soonega (8)

450

26

K2 30

täispuitpaneel

EN 13986

tapikeele ja soonega (9)

450

53

K2 60

täispuit-tahveldis ja -vooderdis

EN 14915

tapikeele ja soonega (10)

450

15

K2 10 (4)

täispuit-tahveldis ja -vooderdis

EN 14915

tapikeele ja soonega (10)

450

27

K2 30

täispuit-tahveldis ja -vooderdis

EN 14915

tapikeele ja soonega (11)

450

2 × 27 (12)

K2 60

---

(1)  Paigaldatakse otse aluskihile ilma õhuvaheta.

(2)  Kandiliste servadega või tapikeele ja soonega ühendused, sama paksusega nagu puidutoode ja ilma piludeta.

(3)  Otsuses 2000/367/EÜ kehtestatud klass.

(4)  K1 10, mille aluskihi tihedus on ≥ 300 kg/m3.

(5)  Naelte pikkus vähemalt 40 mm ja vahekaugus kuni 100 mm.

(6)  Kruvide pikkus vähemalt 30 mm ja vahekaugus kuni 200 mm.

(7)  Kruvide pikkus vähemalt 30 mm ja vahekaugus kuni 150 mm.

(8)  Kruvide pikkus vähemalt 50 mm ja vahekaugus kuni 200 mm.

(9)  Kruvide pikkus vähemalt 75 mm ja vahekaugus kuni 200 mm.

(10)  Naelte pikkus vähemalt 60 mm (igas kihis) ja vahekaugus kuni 600 mm.

(11)  Naelte pikkus vähemalt 50 mm (igas kihis) ja vahekaugus kuni 600 mm.

(12)  Kaks kihti paigaldatakse pikisuunaliselt ja üksteisega risti.

---

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/27

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1292/2014,

17. juuli 2014,

tingimuste kohta standardile EN 14342 vastavate teatavate pinnakatteta puidust põrandakatete liigitamiseks tuletundlikkuse järgi ilma katsetamiseta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2000/147/EÜ (2) kehtestati süsteem ehitustoodete toimivuse liigitamiseks seoses nende tuletundlikkusega. Puidust põrandakatted kuuluvad ehitustoodete hulka, mille suhtes seda otsust kohaldatakse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2000/147/EÜ (2) kehtestati süsteem ehitustoodete toimivuse liigitamiseks seoses nende tuletundlikkusega. Puidust põrandakatted kuuluvad ehitustoodete hulka, mille suhtes seda otsust kohaldatakse.

| (2) | Katsed on näidanud, et ühtlustatud standardiga EN 14342 hõlmatud puidust põrandakatetel on stabiilne ja prognoositav tuletundlikkustoimivus, kui nad vastavad teatud tingimustele puidu tiheduse, põrandakatte paksuse ja toote lõppkasutuse osas. |
| --- | --- |

(2)

Katsed on näidanud, et ühtlustatud standardiga EN 14342 hõlmatud puidust põrandakatetel on stabiilne ja prognoositav tuletundlikkustoimivus, kui nad vastavad teatud tingimustele puidu tiheduse, põrandakatte paksuse ja toote lõppkasutuse osas.

| (3) | Ühtlustatud standardiga EN 14342 hõlmatud puidust põrandakatted tuleb seega lugeda vastavaks otsuses 2000/147/EÜ kehtestatud tuletundlikkuse toimivusklassidele nendel tingimustel ilma täiendava katsetamiseta, |
| --- | --- |

(3)

Ühtlustatud standardiga EN 14342 hõlmatud puidust põrandakatted tuleb seega lugeda vastavaks otsuses 2000/147/EÜ kehtestatud tuletundlikkuse toimivusklassidele nendel tingimustel ilma täiendava katsetamiseta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühtlustatud standardiga EN 14342 hõlmatud puidust põrandakatted, mis vastavad lisas esitatud tingimustele, loetakse ilma katsetamiseta vastavaks lisas osutatud toimivusklassidele.

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 5.

1

(2)  Komisjoni otsus 2000/147/EÜ, 8. veebruar 2000, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ ehitustoodete liigitamise puhul tuletundlikkustoimivuse järgi (EÜT L 50, 23.2.2000, lk 14).

2

---

LISA

| Toode (1)
   (7) | Toote andmed (4) | Väikseim keskmine tihedus (5)

  (kg/m3) | Väikseim kogupaksus
  (mm) | Lõppkasutuse tingimus | Klass (põrandakatted) (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puidust põrandakate | Männist või kuusest täispuitpõrand | Mänd: 480
  Kuusk: 400 | 14 | Põrandaaluse õhuvaheta | Dfl-s1 |
| Puidust põrandakate | Pöögist, tammest, männist või kuusest täispuitpõrand | Pöök: 700
  Tamm: 700
  Mänd: 430
  Kuusk: 400 | 20 | Põrandaaluse õhuvahega või ilma | Dfl-s1 |
| Puitparkett | (Ühekihiline) pähklipuust täispuitparkett | 650 | 8 | Liimitud aluspinnale (6) | Dfl-s1 |
| Puitparkett | (Ühekihiline) tammest, vahtrast või saarest täispuitparkett | Saar: 650
  Vaher: 650
  Tamm: 720 | 8 | Liimitud aluspinnale (6) | Dfl-s1 |
| Puitparkett | Vähemalt 3,5 mm paksuse tammest pealmise kihiga mitmekihiline parkett | 550 | 15 (2) | Põrandaaluse õhuvaheta | Dfl-s1 |
| Puidust põrandakate ja parkett | Eespool täpsustamata täispuidust põrandakate ja parkett | 400 | 6 | Kõik | Efl |

Toode (1)
   (7)

Toote andmed (4)

Väikseim keskmine tihedus (5)

(kg/m3)

Väikseim kogupaksus

(mm)

Lõppkasutuse tingimus

Klass (põrandakatted) (3)

Puidust põrandakate

Männist või kuusest täispuitpõrand

Mänd: 480

Kuusk: 400

14

Põrandaaluse õhuvaheta

Dfl-s1

Puidust põrandakate

Pöögist, tammest, männist või kuusest täispuitpõrand

Pöök: 700

Tamm: 700

Mänd: 430

Kuusk: 400

20

Põrandaaluse õhuvahega või ilma

Dfl-s1

Puitparkett

(Ühekihiline) pähklipuust täispuitparkett

650

8

Liimitud aluspinnale (6)

Dfl-s1

Puitparkett

(Ühekihiline) tammest, vahtrast või saarest täispuitparkett

Saar: 650

Vaher: 650

Tamm: 720

8

Liimitud aluspinnale (6)

Dfl-s1

Puitparkett

Vähemalt 3,5 mm paksuse tammest pealmise kihiga mitmekihiline parkett

550

15 (2)

Põrandaaluse õhuvaheta

Dfl-s1

Puidust põrandakate ja parkett

Eespool täpsustamata täispuidust põrandakate ja parkett

400

6

Kõik

Efl

---

(1)  Paigaldatakse standardi EN ISO 9239-1 kohaselt vähemalt klassi D-s2, d0 kuuluvale aluspinnale, mille tihedus on vähemalt 400 kg/m3 või mille all on (vähemalt 30 mm) õhuvahe.

(2)  Võib sisaldada vähemalt Efl klassi vahekihti maksimaalse paksusega 3 mm ja tihedusega vähemalt 280 kg/m3.

(3)  Klass vastavalt otsuse 2000/147/EÜ lisa tabelile 2.

(4)  Pinnakatteta.

(5)  Konditsioneeritud standardi EN 13238 kohaselt (suhteline õhuniiskus 50 % RH, 23 °C).

(6)  Vähemalt klassi D-s2, d0 kuuluv aluspind.

(7)  Kehtib ka trepiastmete kohta.

---

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/29

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1293/2014,

17. juuli 2014,

tingimuste kohta standardile EN 13658-1 vastavate, siseruumide krohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrkude ja simside, standardile EN 13658-2 vastavate, väliskrohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrkude ja simside ning standardile EN 14353 vastavate metallist simside ja tugevdusliistude liigitamiseks tuletundlikkuse järgi ilma katsetamiseta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2000/147/EÜ (2) kehtestati süsteem ehitustoodete toimivuse liigitamiseks seoses nende tuletundlikkusega. Standardile EN 13658-1 vastavad siseruumide krohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrgud ja simsid, standardile EN 13658-2 vastavad väliskrohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrgud ja simsid ning standardile EN 14353 vastavad metallist simsid ja tugevdusliistud, millel kõigil on orgaanilist materjali sisaldavad eksponeeritud pinnad, kuuluvad ehitustoodete hulka, mille suhtes seda otsust kohaldatakse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2000/147/EÜ (2) kehtestati süsteem ehitustoodete toimivuse liigitamiseks seoses nende tuletundlikkusega. Standardile EN 13658-1 vastavad siseruumide krohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrgud ja simsid, standardile EN 13658-2 vastavad väliskrohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrgud ja simsid ning standardile EN 14353 vastavad metallist simsid ja tugevdusliistud, millel kõigil on orgaanilist materjali sisaldavad eksponeeritud pinnad, kuuluvad ehitustoodete hulka, mille suhtes seda otsust kohaldatakse.

| (2) | Nendel toodetel on tõendatud stabiilne ja prognoositav tuletundlikkustoimivus, kui neid kasutatakse koos kipsplaatidega nurkade moodustamiseks seintel, kuna nende tulega kokku puutuda võiv pind on väga väike. |
| --- | --- |

(2)

Nendel toodetel on tõendatud stabiilne ja prognoositav tuletundlikkustoimivus, kui neid kasutatakse koos kipsplaatidega nurkade moodustamiseks seintel, kuna nende tulega kokku puutuda võiv pind on väga väike.

| (3) | Standardile EN 13658-1 vastavad siseruumide krohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrgud ja simsid, standardile EN 13658-2 vastavad väliskrohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrgud ja simsid ning standardile EN 14353 vastavad metallist simsid ja tugevdusliistud, millel on orgaanilist materjali sisaldavad eksponeeritud pinnad, tuleb seega ilma katsetamiseta lugeda vastavaks tuletundlikkuse toimivusklassile E, |
| --- | --- |

(3)

Standardile EN 13658-1 vastavad siseruumide krohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrgud ja simsid, standardile EN 13658-2 vastavad väliskrohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrgud ja simsid ning standardile EN 14353 vastavad metallist simsid ja tugevdusliistud, millel on orgaanilist materjali sisaldavad eksponeeritud pinnad, tuleb seega ilma katsetamiseta lugeda vastavaks tuletundlikkuse toimivusklassile E,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Standardile EN 13658-1 vastavad siseruumide krohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrgud ja simsid, standardile EN 13658-2 vastavad väliskrohvimiseks mõeldud metallist raabitsvõrgud ja simsid ning standardile EN 14353 vastavad metallist simsid ja tugevdusliistud loetakse ilma katsetamiseta vastavaks otsuse 2000/147/EÜ lisa tabelis 1 sätestatud klassile E, kui neil on orgaanilist materjali sisaldavad eksponeeritud pinnad.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 5.

1

(2)  Komisjoni otsus 2000/147/EÜ, 8. veebruar 2000, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ ehitustoodete liigitamise puhul tuletundlikkustoimivuse järgi (EÜT L 50, 23.2.2000, lk 14).

2

---

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1294/2014,

4. detsember 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1238/95 Ühenduse Sordiametile tasutavate taotluse esitamise ja registreerimiskatsetega seotud lõivude suuruse osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta, (1) eriti selle artiklit 113,

olles konsulteerinud Ühenduse Sordiameti haldusnõukoguga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1238/95 (2) artiklis 7 on sätted sordikaitse taotluse menetlemise eest Ühenduse Sordiametile (edaspidi „amet”) tasutavate lõivude suuruse kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1238/95 (2) artiklis 7 on sätted sordikaitse taotluse menetlemise eest Ühenduse Sordiametile (edaspidi „amet”) tasutavate lõivude suuruse kohta.

| (2) | Ameti kogemuste põhjal, mis on seotud kehtetute ühenduse sordikaitse taotluste menetlemise kuludega, on asjakohane vähendada ametile makstavat taotluse esitamise lõivu. |
| --- | --- |

(2)

Ameti kogemuste põhjal, mis on seotud kehtetute ühenduse sordikaitse taotluste menetlemise kuludega, on asjakohane vähendada ametile makstavat taotluse esitamise lõivu.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1238/95 artikli 8 lõikes 1 ning kõnealuse määruse I lisas on kehtestatud ametile makstavad ühenduse sordikaitse taotluses käsitletud sordi registreerimiskatse läbiviimise lõivud (edaspidi „registreerimiskatse lõiv”). |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1238/95 artikli 8 lõikes 1 ning kõnealuse määruse I lisas on kehtestatud ametile makstavad ühenduse sordikaitse taotluses käsitletud sordi registreerimiskatse läbiviimise lõivud (edaspidi „registreerimiskatse lõiv”).

| (4) | Kogemused on näidanud, et registreerimiskatsete kulud nende sortide puhul, mille materjali tootmiseks tuleb teatavatest osadest moodustuvat materjali korduvalt kasutada, võivad olla väga erinevad. Registreerimiskatse lõiv peaks katma sordi ja selle teatavate osade registreerimiskatsete kulud. Seepärast ei tohiks selliste juhtumite puhul kehtestada registreerimiskatse lõivu piirmäära. |
| --- | --- |

(4)

Kogemused on näidanud, et registreerimiskatsete kulud nende sortide puhul, mille materjali tootmiseks tuleb teatavatest osadest moodustuvat materjali korduvalt kasutada, võivad olla väga erinevad. Registreerimiskatse lõiv peaks katma sordi ja selle teatavate osade registreerimiskatsete kulud. Seepärast ei tohiks selliste juhtumite puhul kehtestada registreerimiskatse lõivu piirmäära.

| (5) | Registreerimiskatsetega seotud kogemused näitavad veel seda, et ameti nõutud registreerimiskatsete lõivude kogusumma ei kata kõiki teenustasusid, mida amet maksab kontrolliasutusele. Ameti nõutavad lõivud peaksid siiski põhimõtteliselt katma ameti makstavad tasud. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1238/95 I lisas sätestatud lõive suurendada. Samal ajal tuleks kõnealuses I lisas sätestatud hinnarühmi lihtsustada. |
| --- | --- |

(5)

Registreerimiskatsetega seotud kogemused näitavad veel seda, et ameti nõutud registreerimiskatsete lõivude kogusumma ei kata kõiki teenustasusid, mida amet maksab kontrolliasutusele. Ameti nõutavad lõivud peaksid siiski põhimõtteliselt katma ameti makstavad tasud. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1238/95 I lisas sätestatud lõive suurendada. Samal ajal tuleks kõnealuses I lisas sätestatud hinnarühmi lihtsustada.

| (6) | Määrust (EÜ) nr 1238/95 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 1238/95 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise sordikaitsekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise sordikaitsekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1238/95 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 7 lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Kui taotluse esitamise lõiv on laekunud, kuid taotlus ei ole põhimääruse artikli 50 kohaselt kehtiv, jätab amet taotluse esitamise lõivust 200 eurot endale ning tagastab ülejäänu koos taotlejale saadetava teatega taotluse puuduste kohta.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 7 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Kui taotluse esitamise lõiv on laekunud, kuid taotlus ei ole põhimääruse artikli 50 kohaselt kehtiv, jätab amet taotluse esitamise lõivust 200 eurot endale ning tagastab ülejäänu koos taotlejale saadetava teatega taotluse puuduste kohta.”

| 2) | Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühenduse sordikaitse taotluses käsitletud sordi registreerimiskatse läbiviimise lõivud, edaspidi „registreerimiskatse lõiv”, makstakse vastavalt I lisale iga alustatud vegetatsiooniperioodi eest. Sortide puhul, mille materjali tootmiseks tuleb teatavatest osadest moodustuvat materjali korduvalt kasutada, makstakse I lisas sätestatud registreerimiskatse lõivu sellise sordi ja kõigi selliste osade puhul, mille kohta puudub ametlik sordikirjeldus ja mida tuleb uurida.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühenduse sordikaitse taotluses käsitletud sordi registreerimiskatse läbiviimise lõivud, edaspidi „registreerimiskatse lõiv”, makstakse vastavalt I lisale iga alustatud vegetatsiooniperioodi eest. Sortide puhul, mille materjali tootmiseks tuleb teatavatest osadest moodustuvat materjali korduvalt kasutada, makstakse I lisas sätestatud registreerimiskatse lõivu sellise sordi ja kõigi selliste osade puhul, mille kohta puudub ametlik sordikirjeldus ja mida tuleb uurida.”

| 3) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

3)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1238/95, 31. mai 1995, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses ühenduse sordiametile tasutavate lõivudega (EÜT L 121, 1.6.1995, lk 31).

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1238/95 I lisa asendatakse järgmise lisaga:

„I LISA

Artiklis 8 viidatud registreerimiskatsete lõivud

Sordi registreerimiskatse eest artikli 8 kohaselt tasutav lõiv määratakse järgmise tabeli alusel.

| (eurodes) |
| --- |
| | Hinnarühm | Tasu |
| Põllumajandusrühm |
| 1 | Kartul | 1 960 |
| 2 | Raps | 1 860 |
| 3 | Kõrrelised heintaimed | 2 210 |
| 4 | Muud põllumajanduskultuurid | 1 430 |
| Puuviljarühm |
| 5 | Õunad | 3 210 |
| 6 | Maasikad | 2 740 |
| 7 | Muud puuviljad | 2 550 |
| Dekoratiivrühm |
| 8 | Elava võrdluskoguga dekoratiivtaimede liigid, kasvuhoonekatse | 2 140 |
| 9 | Elava võrdluskoguga dekoratiivtaimede liigid, välikatse | 1 960 |
| 10 | Elava võrdluskoguta dekoratiivtaimede liigid, kasvuhoonekatse | 1 770 |
| 11 | Elava võrdluskoguta dekoratiivtaimede liigid, välikatse | 1 570 |
| 12 | Dekoratiivtaimed, erilised fütosanitaartingimused | 3 040 |
| Köögiviljarühm |
| 13 | Köögiviljad, kasvuhoonekatse | 2 150 |
| 14 | Köögiviljad, välikatse | 1 960” |

(eurodes)

Hinnarühm

Tasu

Põllumajandusrühm

1

Kartul

1 960

2

Raps

1 860

3

Kõrrelised heintaimed

2 210

4

Muud põllumajanduskultuurid

1 430

Puuviljarühm

5

Õunad

3 210

6

Maasikad

2 740

7

Muud puuviljad

2 550

Dekoratiivrühm

8

Elava võrdluskoguga dekoratiivtaimede liigid, kasvuhoonekatse

2 140

9

Elava võrdluskoguga dekoratiivtaimede liigid, välikatse

1 960

10

Elava võrdluskoguta dekoratiivtaimede liigid, kasvuhoonekatse

1 770

11

Elava võrdluskoguta dekoratiivtaimede liigid, välikatse

1 570

12

Dekoratiivtaimed, erilised fütosanitaartingimused

3 040

Köögiviljarühm

13

Köögiviljad, kasvuhoonekatse

2 150

14

Köögiviljad, välikatse

1 960”

---

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1295/2014,

4. detsember 2014,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud selle I lisas nimetatud mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine impordil määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas (edaspidi „nimekiri”) loetletud territooriumidele sisenemise kohtades. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud selle I lisas nimetatud mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine impordil määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas (edaspidi „nimekiri”) loetletud territooriumidele sisenemise kohtades.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid.

| (3) | Viimasel ajal toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud toiduga seotud juhtumite sagedus ja olulisus, kolmandates riikides korraldatud Toidu- ja Veterinaarameti uurimiste tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta viitavad sellele, et nimekirja tuleks muuta. |
| --- | --- |

(3)

Viimasel ajal toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud toiduga seotud juhtumite sagedus ja olulisus, kolmandates riikides korraldatud Toidu- ja Veterinaarameti uurimiste tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta viitavad sellele, et nimekirja tuleks muuta.

| (4) | Eelkõige tuleks nimekirjast kustutada need tooted, mis kättesaadava teabe kohaselt vastavad üldjoontes rahuldavalt liidu õigusaktidega ette nähtud asjaomastele ohutusnõuetele ja mille puhul puudub seega vajadus jätkata kõrgendatud rangusastmega ametlikku kontrollimist. Seega tuleks nimekirjast välja jätta kanded Egiptusest pärit apelsinide ja Taist pärit koriandrilehtede, basiiliku ja mündi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige tuleks nimekirjast kustutada need tooted, mis kättesaadava teabe kohaselt vastavad üldjoontes rahuldavalt liidu õigusaktidega ette nähtud asjaomastele ohutusnõuetele ja mille puhul puudub seega vajadus jätkata kõrgendatud rangusastmega ametlikku kontrollimist. Seega tuleks nimekirjast välja jätta kanded Egiptusest pärit apelsinide ja Taist pärit koriandrilehtede, basiiliku ja mündi kohta.

| (5) | Nimekirja tuleks muuta ka selleks, et suurendada selliste toodete ametlike kontrollide sagedust, mille puhul jäetakse samade teabeallikate kohaselt sagedamini täitmata asjakohased liidu õigusaktid, ning mille tõttu on õigustatud ametlike kontrollide kõrgendatud rangusaste. Seetõttu tuleks nimekirjas vastavalt muuta Indiast pärit kuivatatud vürtside, Indiast ja Taist pärit beetlipipralehtede ja Türgist pärit viinamarjalehtede kandeid. |
| --- | --- |

(5)

Nimekirja tuleks muuta ka selleks, et suurendada selliste toodete ametlike kontrollide sagedust, mille puhul jäetakse samade teabeallikate kohaselt sagedamini täitmata asjakohased liidu õigusaktid, ning mille tõttu on õigustatud ametlike kontrollide kõrgendatud rangusaste. Seetõttu tuleks nimekirjas vastavalt muuta Indiast pärit kuivatatud vürtside, Indiast ja Taist pärit beetlipipralehtede ja Türgist pärit viinamarjalehtede kandeid.

| (6) | Järjepidevuse ja selguse huvides on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(6)

Järjepidevuse ja selguse huvides on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

| (7) | Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 669/2009, 24. juuli 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil ja muudetakse otsust 2006/504/EÜ (ELT L 194, 25.7.2009, lk 11).

2

---

LISA

„I LISA

Mitteloomne sööt ja toit, mille suhtes nähakse ette kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine määratud sisenemiskohtades

| Sööt ja toit
  (kavandatud kasutusotstarve) | CN-kood (1) | TARICi alamrubriik | Päritoluriik | Oht | Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rosinad (kuivatatud viinamarjad)

  (toit) | 0806 20 | | Afganistan (AF) | Ohratoksiin A | 50 |
| — | Koorimata maapähklid |

Sööt ja toit

(kavandatud kasutusotstarve)

CN-kood (1)

TARICi alamrubriik

Päritoluriik

Oht

Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus (%)

Rosinad (kuivatatud viinamarjad)

(toit)

0806 20

Afganistan (AF)

Ohratoksiin A

50

—

Koorimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brasiilia (BR)

Aflatoksiinid

10

| — | Kooritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Kooritud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 912008 11 96
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 96

2008 11 98

(sööt ja toit)

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0710 22 00

10

10

Kambodža (KH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (2)

50

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0710 80 95

72

(toit — värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

Lehtseller (Apium graveolens)

(toit — värske või jahutatud ürdid)

ex 0709 40 00

20

Kambodža (KH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (3)

50

Brassica oleracea

(muu söödav kapsas perekonnast Brassica, Hiina spargelkapsas) (4)

(toit — värske või jahutatud)

ex 0704 90 90

40

Hiina (CN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (5)

50

Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma

(toit)

0902

Hiina (CN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (6)

10

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0710 80 95

72

Dominikaani Vabariik (DO)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (7)

10

| — | Karella-kibekurk (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Karella-kibekurk (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0710 80 95

70

70

(toit — värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0710 22 00

10

10

Dominikaani Vabariik (DO)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (7)

20

| — | Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99

20

(toit — värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | 0710 80 51ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0710 80 59

20

Maasikad (värsked)

(toit)

0810 10 00

Egiptus (EG)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (8)

10

Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.)

0709 60 10

ex 0709 60 99

20

Egiptus (EG)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (9)

10

(toit — värske, jahutatud või külmutatud)

0710 80 51

ex 0710 80 59

20

Beetlipipra lehed (Piper betle L.)

(toit)

ex 1404 90 00

10

India (IN)

Salmonella (10)

50

Seesamiseemned

(toit — värske või jahutatud)

1207 40 90

India (IN)

Salmonella (10)

20

| — | Vürtspaprika (Capsicum annuum), terve |
| --- | --- |

—

Vürtspaprika (Capsicum annuum), terve

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

India (IN)

Aflatoksiinid

20

| — | Capsicum annuum, purustatud või jahvatatud |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, purustatud või jahvatatud

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Perekonda Capsicum kuuluvate taimede terved, kuivatatud viljad, va paprikad (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Perekonda Capsicum kuuluvate taimede terved, kuivatatud viljad, va paprikad (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Muskaatpähkel
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskaatpähkel

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 000908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 12 00

(toit — kuivatatud vürtsid)

Ensüümid, ensüümivalmistised

(sööt ja toit)

3507

India (IN)

Klooramfenikool

50

| — | Muskaatpähkel

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskaatpähkel

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 000908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 12 00

Indoneesia (ID)

Aflatoksiinid

20

(toit — kuivatatud vürtsid)

| — | Herned (kaunadega) (poetamata) |
| --- | --- |

—

Herned (kaunadega) (poetamata)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenya (KE)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (11)

10

| — | Oad (kaunadega) (poetamata) |
| --- | --- |

—

Oad (kaunadega) (poetamata)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(toit — värske või jahutatud)

Münt

(toit — värsked või jahutatud ürdid)

ex 1211 90 86

30

Maroko (MA)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (12)

10

Kuivatatud oad

(toit)

0713 39 00

Nigeeria (NG)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (13)

50

Lauaviinamarjad

(toit — värske)

0806 10 10

Peruu (PE)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (14)

10

Arbuusi (Egusi, Citrullus lanatus) seemned ja nendest saadud tooted

(toit)

ex 1207 70 00

ex 1106 30 90

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoksiinid

50

| — | Koorimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Koorimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudaan (SD)

Aflatoksiinid

50

| — | Kooritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Kooritud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 912008 11 96
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 96

2008 11 98

(sööt ja toit)

Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.)

(toit — värske või jahutatud)

ex 0709 60 99

20

Tai (TH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (15)

10

Beetlipipra lehed (Piper betle L.)

(toit)

ex 1404 90 00

10

Tai (TH)

Salmonella (10)

50

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0710 22 00

10

10

Tai (TH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (16)

20

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0710 80 95

72

(toit — värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

Kuivatatud aprikoosid

(toit)

0813 10 00

Türgi (TR)

Sulfitid (17)

10

| — | Paprikad (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Paprikad (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 100710 80 51 |
| --- | --- |

—

0710 80 51

Türgi (TR)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (18)

10

(toit — värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

Viinamarjalehed

(toit)

ex 2008 99 99

11; 19

Türgi (TR)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (19)

20

Rosinad (kuivatatud viinamarjad)

(toit)

0806 20

Usbekistan (UZ)

Ohratoksiin A

50

| — | Koriandrilehed |
| --- | --- |

—

Koriandrilehed

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (20)

20

| — | Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik) |
| --- | --- |

—

Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Münt |
| --- | --- |

—

Münt

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Petersell |
| --- | --- |

—

Petersell

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(toit — värsked või jahutatud ürdid)

| — | Pitaia (draakonivili) |
| --- | --- |

—

Pitaia (draakonivili)

| — | ex 0810 90 20 |
| --- | --- |

—

10

Vietnam (VN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineva multimeetodi või ühe jäägi meetodiga (20)

20

| — | Söödav muskushibisk |
| --- | --- |

—

Söödav muskushibisk

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

| — | Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(toit — värske või jahutatud)

---

(1)  Kui kõigi CN-koodide alla kuuluvatest toodetest on vaja üle vaadata üksnes teatav osa ja kõnealuse koodi all puudub konkreetne alajaotis, lisatakse koodile „ex”.

1

(2)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), klorobufaam, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina).

2

(3)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), heksakonasool, fentoaat, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa).

3

(4)  Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var. Italica Plenck, cultivar alboglabra. Tuntakse ka nimetuste „Kai Lan”, „Gai Lan”, „Gailan”, „Kailan”, „Chinese bare Jielan” all.

4

Brassica oleracea

(5)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: kloorfenapüür, fiproniil (fiproniili ja selle sulfoonmetaboliidi (MB46136) summa, väljendatud fiproniilina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), atseetamipriid, dimetomorf ja propikonasool.

5

(6)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: buprofesiin, imidaklopriid, fenvaleraat ja esfenvaleraat (RS & SR isomeeride summa), profenofoss, trifluraliin; triasofoss; triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), tsüpermetriin (tsüpermetriin, kaasa arvatud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)).

6

(7)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: amitraas (amitraas, sealhulgas 2,4-dimetüülaniliiniosa sisaldavad metaboliidid, väljendatud amitraasina), atsefaat, aldikarb (aldikarbi, selle sulfoksiidi ja sulfooni summa, väljendatud aldikarbina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), kloorfenapüür, kloropürifoss, ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), diafentiuroon, diasinoon, diklorofoss, dikofool (p,p'- ja o,p'-isomeeri summa), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeri ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), fenamidoon, imidaklopriid, malatioon (malatiooni ja malaoksooni summa, väljendatud malatioonina), metamidofoss, metiokarb (metiokarbi ning metiokarbsulfoksiidi ja -sulfooni summa, väljendatud metiokarbina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), monokrotofoss, oksamüül, profenofoss, propikonasool, tiabendasool, tiaklopriid.

7

(8)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), tsüflutriin (tsüflutriin, sealhulgas komponentisomeeride segud (isomeeride summa)) tsüprodiniil, diasinoon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), etioon, fenitrotioon, fenpropatriin, fludioksoniil, heksaflumuroon, lambda-tsühalotriin, metiokarb (metiokarbi ning metiokarbsulfoksiidi ja -sulfooni summa, väljendatud metiokarbina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), oksamüül, fentoaat, metüültiofanaat.

8

(9)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), kloropürifoss, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)) tsüprokonasool, dikofool (p,p'- ja o,p'-isomeeri summa), difenokonasool, dinotefuraan, etioon, flusilasool, folpeet, prokloraas (prokloraasi ja selle 2,4,6-triklorofenoolosa sisaldavad metaboliidid, väljendatud prokloraasina), profenofoss, propikonasool, metüültiofanaat ja triforiin.

9

(10)  Standardmeetod EN/ISO 6579 või sertifitseeritud meetod, mis on valideeritud nimetatud standardmeetodi alusel, kooskõlas komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) artikliga 5.

10

(11)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), kloropürifoss, atsefaat, metamidofoss, metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), diafentiuroon, indoksakarb S- ja R-isomeeri summana.

11

(12)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: kloropürifoss, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeri ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), heksakonasool, metüülparatioon (metüülparatiooni ja metüülparaoksooni summa, väljendatud metüülparatioonina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), flutriafool, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), flubeendiamiid, müklobutaniil, malatioon (malatiooni ja malaoksooni summa, väljendatud malatioonina).

12

(13)  Eelkõige diklorofossi jäägid.

13

(14)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: dinikonasool, etefoon, metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina).

14

(15)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), triasofoss, malatioon (malatiooni ja malaoksooni summa, väljendatud malatioonina), profenofoss, protiofoss, etioon, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), triforiin, protsümidoon, formetanaat: formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaatvesinikkloriidina.

15

(16)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: atsefaat, karbarüül, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), kloropürifoss, metüülkloropürifoss, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), etioon, malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina), metalaksüül ja metalaksüül-M (kaasa arvatud muud komponentisomeeride segud, sealhulgas metalaksüül-M (isomeeride summa)), metamidofoss, metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), monokrotofoss, profenofoss, protiofoss, kvinalfoss, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), triasofoss, dikrotofoss, EPN, triforiin.

16

(17)  Standardmeetodid: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 või ISO 5522:1981.

17

(18)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), oksamüül, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), klofentesiin, diafentiuroon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), formetanaat: formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaat-vesinikkloriidina, malatioon (malatiooni ja malaoksooni summa, väljendatud malatioonina), protsümidoon, tetradifoon, metüültiofanaat.

18

(19)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: asoksüstrobiin, boskaliid, kloropürifoss, ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeri ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), metüülkresoksiim, lambda-tsühalotriin, metalaksüül ja metalaksüül-M (metalaksüül, sh muud seda moodustavate isomeeride segud, k.a metalaksüül-M (isomeeride summa)), metoksüfenosiid, metrafenoon, müklobutaniil, penkonasool, püraklostrobiin, pürimetaniil, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), trifloksüstrobiin.

19

(20)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), kloropürifoss, ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), profenofoss, permetriin (isomeeride summa), heksakonasool, difenokonasool, propikonasool, fiproniil (fiproniili ja sulfoonmetaboliidi (MB46136) summa, väljendatud fiproniilina), propargiit, flusilasool, fentoaat, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), kvinalfoss, pentsükuroon, metidatioon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), fenbukonasool.”

20

---

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/41 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1296/2014,

4. detsember 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. detsember 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| IL | 114,8 |
| MA | 91,1 |
| TR | 81,4 |
| ZZ | 87,8 |
| 0707 00 05 | AL | 53,8 |
| JO | 258,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 135,4 |
| ZZ | 154,5 |
| 0709 93 10 | MA | 67,9 |
| TR | 128,2 |
| ZZ | 98,1 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| SZ | 34,3 |
| TR | 74,4 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 54,7 |
| ZW | 33,1 |
| ZZ | 44,1 |
| 0805 20 10 | MA | 73,2 |
| ZZ | 73,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 113,7 |
| JM | 168,3 |
| TR | 76,0 |
| ZZ | 119,3 |
| 0805 50 10 | AL | 64,4 |
| TR | 76,5 |
| ZZ | 70,5 |
| 0808 10 80 | BA | 32,4 |
| BR | 53,8 |
| CA | 134,8 |
| CL | 78,6 |
| MK | 38,0 |
| NZ | 96,9 |
| US | 94,8 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 30 90 | CN | 81,0 |
| TR | 174,9 |
| ZZ | 128,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

64,0

IL

114,8

MA

91,1

TR

81,4

ZZ

87,8

0707 00 05

AL

53,8

JO

258,6

MA

170,1

TR

135,4

ZZ

154,5

0709 93 10

MA

67,9

TR

128,2

ZZ

98,1

0805 10 20

AR

35,3

SZ

34,3

TR

74,4

UY

32,9

ZA

54,7

ZW

33,1

ZZ

44,1

0805 20 10

MA

73,2

ZZ

73,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

113,7

JM

168,3

TR

76,0

ZZ

119,3

0805 50 10

AL

64,4

TR

76,5

ZZ

70,5

0808 10 80

BA

32,4

BR

53,8

CA

134,8

CL

78,6

MK

38,0

NZ

96,9

US

94,8

ZZ

75,6

0808 30 90

CN

81,0

TR

174,9

ZZ

128,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/44

---

KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2014/105/EL,

4. detsember 2014,

millega muudetakse direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed vastavalt nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 ja nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks seoses põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (2) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiivid 2003/90/EÜ (3) ja 2003/91/EÜ (4) on vastu võetud selleks, et tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate sortide vastavus Ühenduse Sordiameti (CPVO) kehtestatud suunistele (kui need suunised on olemas) nende tunnuste osas, mida tuleb mitmesuguste liikide kontrollimisel minimaalselt hõlmata, ja miinimumtingimuste osas sortide kontrollimisel. Muude sortide puhul on kõnealuste direktiividega ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiivid 2003/90/EÜ (3) ja 2003/91/EÜ (4) on vastu võetud selleks, et tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate sortide vastavus Ühenduse Sordiameti (CPVO) kehtestatud suunistele (kui need suunised on olemas) nende tunnuste osas, mida tuleb mitmesuguste liikide kontrollimisel minimaalselt hõlmata, ja miinimumtingimuste osas sortide kontrollimisel. Muude sortide puhul on kõnealuste direktiividega ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid.

| (2) | Ühenduse Sordiamet ja Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liit on vahepeal avaldanud täiendavaid suuniseid ning ajakohastanud seni kehtivaid suuniseid. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse Sordiamet ja Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liit on vahepeal avaldanud täiendavaid suuniseid ning ajakohastanud seni kehtivaid suuniseid.

| (3) | Seepärast tuleks direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/90/EÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisa A osaga.

Artikkel 2

Direktiivi 2003/91/EÜ lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisa B osaga.

Artikkel 3

Enne 1. jaanuari 2016 alustatud kontrollimise puhul võivad liikmesriigid kohaldada direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ sel kujul, nagu neid kohaldati enne muutmist käesoleva direktiiviga.

Artikkel 4

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2015. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2016.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.

1

(2)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

2

(3)  Komisjoni direktiiv 2003/90/EÜ, 6. oktoober 2003, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (ELT L 254, 8.10.2003, lk 7).

3

(4)  Komisjoni direktiiv 2003/91/EÜ, 6. oktoober 2003, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (ELT L 254, 8.10.2003, lk 11).

4

---

LISA

A OSA

I LISA

Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud nende liikide loetelu, mis peavad vastama Ühenduse Sordiameti (CPVO) kontrolliprotokollidele

| Teaduslik nimetus | Tavanimetus | CPVO protokoll |
| --- | --- | --- |
| Festuca filiformis Pourr. | Niitjas aruhein (ahtalehine aruhein) | TP 67/1, 23.6.2011 |
| Festuca ovina L. | Lamba-aruhein | TP 67/1, 23.6.2011 |
| Festuca rubra L. | Punane aruhein | TP 67/1, 23.6.2011 |
| Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina | Kink-aruhein | TP 67/1, 23.6.2011 |
| Lolium multiflorum Lam. | Itaalia raihein | TP 4/1, 23.6.2011 |
| Lolium perenne L. | Karjamaa raihein | TP 4/1, 23.6.2011 |
| Lolium x boucheanum Kunth | Hübriidraihein | TP 4/1, 23.6.2011 |
| Pisum sativum L. | Põldhernes | TP 7/2, 11.3.2010 |
| Brassica napus L. | Raps | TP 36/2, 16.11.2011 |
| Cannabis sativa L. | Harilik kanep | TP 276/1, 28.11.2012 |
| Helianthus annuus L. | Päevalill | TP 81/1, 31.10.2002 |
| Linum usitatissimum L. | Lina/linaseeme | TP 57/2, 19.3.2014 |
| Avena nuda L. | Paljas kaer | TP 20/1, 6.11.2003 |
| Avena sativa L. (sh A. byzantina K. Koch) | Harilik kaer ja bütsantsi kaer | TP 20/1, 6.11.2003 |
| Hordeum vulgare L. | Oder | TP 19/3, 21.3.2012 |
| Oryza sativa L. | Riis | TP 16/2, 21.3.2012 |
| Secale cereale L. | Rukis | TP 58/1, 31.10.2002 |
| xTriticosecale Wittm. ex A. Camus | Perekonda Triticum kuuluva liigi ja perekonda Secale kuuluva liigi ristamisel saadud hübriididid | TP 121/2 rev. 1, 16.2.2011 |
| Triticum aestivum L. | Nisu | TP 3/4 rev. 2, 16.2.2011 |
| Triticum durum Desf. | Kõva nisu | TP 120/3, 19.3.2014 |
| Zea mays L. | Mais | TP 2/3, 11.3.2010 |
| Solanum tuberosum L. | Kartul | TP 23/2, 1.12.2005 |

Teaduslik nimetus

Tavanimetus

CPVO protokoll

Festuca filiformis Pourr.

Niitjas aruhein (ahtalehine aruhein)

TP 67/1, 23.6.2011

Festuca ovina L.

Lamba-aruhein

TP 67/1, 23.6.2011

Festuca rubra L.

Punane aruhein

TP 67/1, 23.6.2011

Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

Kink-aruhein

TP 67/1, 23.6.2011

Lolium multiflorum Lam.

Itaalia raihein

TP 4/1, 23.6.2011

Lolium perenne L.

Karjamaa raihein

TP 4/1, 23.6.2011

Lolium x boucheanum Kunth

Hübriidraihein

TP 4/1, 23.6.2011

Pisum sativum L.

Põldhernes

TP 7/2, 11.3.2010

Brassica napus L.

Raps

TP 36/2, 16.11.2011

Cannabis sativa L.

Harilik kanep

TP 276/1, 28.11.2012

Helianthus annuus L.

Päevalill

TP 81/1, 31.10.2002

Linum usitatissimum L.

Lina/linaseeme

TP 57/2, 19.3.2014

Avena nuda L.

Paljas kaer

TP 20/1, 6.11.2003

Avena sativa L. (sh A. byzantina K. Koch)

Harilik kaer ja bütsantsi kaer

TP 20/1, 6.11.2003

Hordeum vulgare L.

Oder

TP 19/3, 21.3.2012

Oryza sativa L.

Riis

TP 16/2, 21.3.2012

Secale cereale L.

Rukis

TP 58/1, 31.10.2002

xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

Perekonda Triticum kuuluva liigi ja perekonda Secale kuuluva liigi ristamisel saadud hübriididid

TP 121/2 rev. 1, 16.2.2011

Triticum aestivum L.

Nisu

TP 3/4 rev. 2, 16.2.2011

Triticum durum Desf.

Kõva nisu

TP 120/3, 19.3.2014

Zea mays L.

Mais

TP 2/3, 11.3.2010

Solanum tuberosum L.

Kartul

TP 23/2, 1.12.2005

Nimetatud protokollide tekst on kättesaadav Ühenduse Sordiameti veebisaidil (www.cpvo.europa.eu).

II LISA

Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud nende liikide loetelu, mis peavad vastama Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) kontrollisuunistele

| Teaduslik nimetus | Tavanimetus | UPOV suunis |
| --- | --- | --- |
| Beta vulgaris L. | Söödapeet | TG/150/3, 4.11.1994 |
| Agrostis canina L. | Sookastehein | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Agrostis gigantea Roth. | Suur kastehein | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Agrostis stolonifera L. | Valge kastehein | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Agrostis capillaris L. | Harilik kastehein | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Bromus catharticus Vahl | Lapik luste | TG/180/3, 4.4.2001 |
| Bromus sitchensis Trin. | Alaska luste | TG/180/3, 4.4.2001 |
| Dactylis glomerata L. | Kerahein | TG/31/8, 17.4.2002 |
| Festuca arundinacea Schreb. | Roog-aruhein | TG/39/8, 17.4.2002 |
| Festuca pratensis Huds. | Harilik aruhein | TG/39/8, 17.4.2002 |
| xFestulolium Asch. et Graebn. | Perekonda Festuca kuuluva liigi ja perekonda Lolium kuuluva liigi ristamisel saadud hübriididid | TG/243/1, 9.4.2008 |
| Phleum nodosum L. | Mugultimut | TG/34/6, 7.11.1984 |
| Phleum pratense L. | Timut | TG/34/6, 7.11.1984 |
| Poa pratensis L. | Harilik nurmikas | TG/33/7, 9.4.2014 |
| Lotus corniculatus L. | Harilik nõiahammas | TG/193/1, 9.4.2008 |
| Lupinus albus L. | Valge lupiin | TG/66/4, 31.3.2004 |
| Lupinus angustifolius L. | Ahtalehine lupiin | TG/66/4, 31.3.2004 |
| Lupinus luteus L. | Kollane lupiin | TG/66/4, 31.3.2004 |
| Medicago sativa L. | Lutsern | TG/6/5, 6.4.2005 |
| Medicago x varia T. Martyn | Hübriidlutsern | TG/6/5, 6.4.2005 |
| Trifolium pratense L. | Punane ristik | TG/5/7, 4.4.2001 |
| Trifolium repens L. | Valge ristik | TG/38/7, 9.4.2003 |
| Vicia faba L. | Põlduba | TG/8/6, 17.4.2002 |
| Vicia sativa L. | Harilik hiirehernes | TG/32/7, 20.3.2013 |
| Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. | Kaalikas | TG/89/6rev., 4.4.2001 + 1.4.2009 |
| Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. | Õlirõigas | TG/178/3, 4.4.2001 |
| Arachis hypogaea L. | Maapähkel | TG/93/4, 9.4.2014 |
| Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs | Rüps | TG/185/3, 17.4.2002 |
| Carthamus tinctorius L. | Värvisafloor | TG/134/3, 12.10.1990 |
| Gossypium spp. | Puuvill | TG/88/6, 4.4.2001 |
| Papaver somniferum L. | Unimagun | TG/166/4, 9.4.2014 |
| Sinapis alba L. | Valge sinep | TG/179/3, 4.4.2001 |
| Glycine max (L.) Merr. | Sojauba | TG/80/6, 1.4.1998 |
| Sorghum bicolor (L.) Moench | Harilik sorgo | TG/122/3, 6.10.1989 |

Teaduslik nimetus

Tavanimetus

UPOV suunis

Beta vulgaris L.

Söödapeet

TG/150/3, 4.11.1994

Agrostis canina L.

Sookastehein

TG/30/6, 12.10.1990

Agrostis gigantea Roth.

Suur kastehein

TG/30/6, 12.10.1990

Agrostis stolonifera L.

Valge kastehein

TG/30/6, 12.10.1990

Agrostis capillaris L.

Harilik kastehein

TG/30/6, 12.10.1990

Bromus catharticus Vahl

Lapik luste

TG/180/3, 4.4.2001

Bromus sitchensis Trin.

Alaska luste

TG/180/3, 4.4.2001

Dactylis glomerata L.

Kerahein

TG/31/8, 17.4.2002

Festuca arundinacea Schreb.

Roog-aruhein

TG/39/8, 17.4.2002

Festuca pratensis Huds.

Harilik aruhein

TG/39/8, 17.4.2002

xFestulolium Asch. et Graebn.

Perekonda Festuca kuuluva liigi ja perekonda Lolium kuuluva liigi ristamisel saadud hübriididid

TG/243/1, 9.4.2008

Phleum nodosum L.

Mugultimut

TG/34/6, 7.11.1984

Phleum pratense L.

Timut

TG/34/6, 7.11.1984

Poa pratensis L.

Harilik nurmikas

TG/33/7, 9.4.2014

Lotus corniculatus L.

Harilik nõiahammas

TG/193/1, 9.4.2008

Lupinus albus L.

Valge lupiin

TG/66/4, 31.3.2004

Lupinus angustifolius L.

Ahtalehine lupiin

TG/66/4, 31.3.2004

Lupinus luteus L.

Kollane lupiin

TG/66/4, 31.3.2004

Medicago sativa L.

Lutsern

TG/6/5, 6.4.2005

Medicago x varia T. Martyn

Hübriidlutsern

TG/6/5, 6.4.2005

Trifolium pratense L.

Punane ristik

TG/5/7, 4.4.2001

Trifolium repens L.

Valge ristik

TG/38/7, 9.4.2003

Vicia faba L.

Põlduba

TG/8/6, 17.4.2002

Vicia sativa L.

Harilik hiirehernes

TG/32/7, 20.3.2013

Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

Kaalikas

TG/89/6rev., 4.4.2001 + 1.4.2009

Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

Õlirõigas

TG/178/3, 4.4.2001

Arachis hypogaea L.

Maapähkel

TG/93/4, 9.4.2014

Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

Rüps

TG/185/3, 17.4.2002

Carthamus tinctorius L.

Värvisafloor

TG/134/3, 12.10.1990

Gossypium spp.

Puuvill

TG/88/6, 4.4.2001

Papaver somniferum L.

Unimagun

TG/166/4, 9.4.2014

Sinapis alba L.

Valge sinep

TG/179/3, 4.4.2001

Glycine max (L.) Merr.

Sojauba

TG/80/6, 1.4.1998

Sorghum bicolor (L.) Moench

Harilik sorgo

TG/122/3, 6.10.1989

Nimetatud suuniste tekst on kättesaadav UPOV veebisaidil (www.upov.int).

B OSA

I LISA

Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud nende liikide loetelu, mis peavad vastama Ühenduse Sordiameti (CPVO) kontrolliprotokollidele

| Teaduslik nimetus | Tavanimetus | CPVO protokoll |
| --- | --- | --- |
| Allium cepa L. (Cepa-rühm) | Harilik sibul ja värtensibul | TP 46/2, 1.4.2009 |
| Allium cepa L. (Aggregatum-rühm) | Pesasibul | TP 46/2, 1.4.2009 |
| Allium fistulosum L. | Talisibul | TP 161/1, 11.3.2010 |
| Allium porrum L. | Porrulauk | TP 85/2, 1.4.2009 |
| Allium sativum L. | Küüslauk | TP 162/1, 25.3.2004 |
| Allium schoenoprasum L. | Murulauk | TP 198/1, 1.4.2009 |
| Apium graveolens L. | Seller | TP 82/1, 13.3.2008 |
| Apium graveolens L. | Juurseller | TP 74/1, 13.3.2008 |
| Asparagus officinalis L. | Spargel | TP 130/2, 16.2.2011 |
| Beta vulgaris L. | Söögipeet, sh peedisort „Cheltenham” | TP 60/1, 1.4.2009 |
| Brassica oleracea L. | Lehtkapsas | TP 90/1, 16.2.2011 |
| Brassica oleracea L. | Lillkapsas | TP 45/2, 11.3.2010 |
| Brassica oleracea L. | Spragelkapsas (e asparkapsas e brokoli) | TP 151/2, 21.3.2007 |
| Brassica oleracea L. | Rooskapsas | TP 54/2, 1.12.2005 |
| Brassica oleracea L. | Nuikapsas | TP 65/1, 25.3.2004 |
| Brassica oleracea L. | Kähar peakapsas, valge peakapsas ja punane peakapsas | TP 48/3, 16.2.2011 |
| Brassica rapa L. | Hiina kapsas | TP 105/1, 13.3.2008 |
| Capsicum annuum L. | Vürtspaprika | TP 76/2, 21.3.2007 |
| Cichorium endivia L. | Kähar endiivia ja eskariool | TP 118/3, 19.3.2014 |
| Cichorium intybus L. | Tööstuslik sigur | TP 172/2, 1.12.2005 |
| Cichorium intybus L. | Salatsigur | TP 173/1, 25.3.2004 |
| Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai | Arbuus | TP 142/2, 19.3.2014 |
| Cucumis melo L. | Melon | TP 104/2, 21.3.2007 |
| Cucumis sativus L. | Kurk ja kornišon | TP 61/2, 13.3.2008 |
| Cucurbita pepo L. | Kabatšokk | TP 119/1rev., 19.3.2014 |
| Cynara cardunculus L. | Hispaania artišokk ehk kardi | TP 184/2, 27.2.2013 |
| Daucus carota L. | Porgand ja söödaporgand | TP 49/3, 13.3.2008 |
| Foeniculum vulgare Mill. | Harilik apteegitill (fenkol) | TP 183/1, 25.3.2004 |
| Lactuca sativa L. | Aedsalat | TP 13/5, 16.2.2011 |
| Solanum lycopersicum L. | Tomat | TP 44/4 rev., 27.2.2013 |
| Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill | Petersell | TP 136/1, 21.3.2007 |
| Phaseolus coccineus L. | Õisuba | TP 9/1, 21.3.2007 |
| Phaseolus vulgaris L. | Põõsasaeduba ja lattuba | TP 12/4, 27.2.2013 |
| Pisum sativum L. (partim) | Kortsteraline hernes, siledateraline hernes ja suhkruhernes | TP 7/2, 11.3.2010 |
| Raphanus sativus L. | Redis | TP 64/2, 27.2.2013 |
| Solanum melongena L. | Baklažaan | TP 117/1, 13.3.2008 |
| Spinacia oleracea L. | Aedspinat | TP 55/5, 27.2.2013 |
| Valerianella locusta (L.) Laterr. | Põldkännak | TP 75/2, 21.3.2007 |
| Vicia faba L. (partim) | Põlduba | TP Broadbean/1, 25.3.2004 |
| Zea mays L. (partim) | Suhkrumais ja lõhenev mais | TP 2/3, 11.3.2010 |
| Solanum lycopersicum L. × Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. × Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. × Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg | Tomati pookealused | TP 294/1, 19.3.2014 |

Teaduslik nimetus

Tavanimetus

CPVO protokoll

Allium cepa L. (Cepa-rühm)

Harilik sibul ja värtensibul

TP 46/2, 1.4.2009

Allium cepa L. (Aggregatum-rühm)

Pesasibul

TP 46/2, 1.4.2009

Allium fistulosum L.

Talisibul

TP 161/1, 11.3.2010

Allium porrum L.

Porrulauk

TP 85/2, 1.4.2009

Allium sativum L.

Küüslauk

TP 162/1, 25.3.2004

Allium schoenoprasum L.

Murulauk

TP 198/1, 1.4.2009

Apium graveolens L.

Seller

TP 82/1, 13.3.2008

Apium graveolens L.

Juurseller

TP 74/1, 13.3.2008

Asparagus officinalis L.

Spargel

TP 130/2, 16.2.2011

Beta vulgaris L.

Söögipeet, sh peedisort „Cheltenham”

TP 60/1, 1.4.2009

Brassica oleracea L.

Lehtkapsas

TP 90/1, 16.2.2011

Brassica oleracea L.

Lillkapsas

TP 45/2, 11.3.2010

Brassica oleracea L.

Spragelkapsas (e asparkapsas e brokoli)

TP 151/2, 21.3.2007

Brassica oleracea L.

Rooskapsas

TP 54/2, 1.12.2005

Brassica oleracea L.

Nuikapsas

TP 65/1, 25.3.2004

Brassica oleracea L.

Kähar peakapsas, valge peakapsas ja punane peakapsas

TP 48/3, 16.2.2011

Brassica rapa L.

Hiina kapsas

TP 105/1, 13.3.2008

Capsicum annuum L.

Vürtspaprika

TP 76/2, 21.3.2007

Cichorium endivia L.

Kähar endiivia ja eskariool

TP 118/3, 19.3.2014

Cichorium intybus L.

Tööstuslik sigur

TP 172/2, 1.12.2005

Cichorium intybus L.

Salatsigur

TP 173/1, 25.3.2004

Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

Arbuus

TP 142/2, 19.3.2014

Cucumis melo L.

Melon

TP 104/2, 21.3.2007

Cucumis sativus L.

Kurk ja kornišon

TP 61/2, 13.3.2008

Cucurbita pepo L.

Kabatšokk

TP 119/1rev., 19.3.2014

Cynara cardunculus L.

Hispaania artišokk ehk kardi

TP 184/2, 27.2.2013

Daucus carota L.

Porgand ja söödaporgand

TP 49/3, 13.3.2008

Foeniculum vulgare Mill.

Harilik apteegitill (fenkol)

TP 183/1, 25.3.2004

Lactuca sativa L.

Aedsalat

TP 13/5, 16.2.2011

Solanum lycopersicum L.

Tomat

TP 44/4 rev., 27.2.2013

Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

Petersell

TP 136/1, 21.3.2007

Phaseolus coccineus L.

Õisuba

TP 9/1, 21.3.2007

Phaseolus vulgaris L.

Põõsasaeduba ja lattuba

TP 12/4, 27.2.2013

Pisum sativum L. (partim)

Kortsteraline hernes, siledateraline hernes ja suhkruhernes

TP 7/2, 11.3.2010

Raphanus sativus L.

Redis

TP 64/2, 27.2.2013

Solanum melongena L.

Baklažaan

TP 117/1, 13.3.2008

Spinacia oleracea L.

Aedspinat

TP 55/5, 27.2.2013

Valerianella locusta (L.) Laterr.

Põldkännak

TP 75/2, 21.3.2007

Vicia faba L. (partim)

Põlduba

TP Broadbean/1, 25.3.2004

Zea mays L. (partim)

Suhkrumais ja lõhenev mais

TP 2/3, 11.3.2010

Solanum lycopersicum L. × Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. × Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. × Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg

Tomati pookealused

TP 294/1, 19.3.2014

Nimetatud protokollide tekst on kättesaadav Ühenduse Sordiameti veebisaidil (www.cpvo.europa.eu).

II LISA

Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud nende liikide loetelu, mis peavad vastama Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) kontrollisuunistele

| Teaduslik nimetus | Tavanimetus | UPOV suunis |
| --- | --- | --- |
| Beta vulgaris L. | Lehtpeet e mangold | TG/106/4, 31.3.2004 |
| Brassica rapa L. | Naeris | TG/37/10, 4.4.2001 |
| Cichorium intybus L. | Punasigur e itaalia sigur | TG/154/3, 18.10.1996 |
| Cucurbita maxima Duchesne | Kõrvits | TG/155/4rev., 28.3.2007 + 1.4.2009 |
| Rheum rhabarbarum L. | Rabarber | TG/62/6, 24.3.1999 |
| Scorzonera hispanica L. | Mustjuur | TG/116/4, 24.3.2010 |

Teaduslik nimetus

Tavanimetus

UPOV suunis

Beta vulgaris L.

Lehtpeet e mangold

TG/106/4, 31.3.2004

Brassica rapa L.

Naeris

TG/37/10, 4.4.2001

Cichorium intybus L.

Punasigur e itaalia sigur

TG/154/3, 18.10.1996

Cucurbita maxima Duchesne

Kõrvits

TG/155/4rev., 28.3.2007 + 1.4.2009

Rheum rhabarbarum L.

Rabarber

TG/62/6, 24.3.1999

Scorzonera hispanica L.

Mustjuur

TG/116/4, 24.3.2010

Nimetatud suuniste tekst on kättesaadav UPOV veebisaidil (www.upov.int).

---

OTSUSED

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/50

---

NÕUKOGU OTSUS,

1. detsember 2014,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni osaliste kaheksandal konverentsil seoses konventsiooni I lisa muutmise ettepanekuga

(2014/871/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit on 17. märtsil 1992 Helsingis koostatud tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon”) osaline. |
| --- | --- |

(1)

Liit on 17. märtsil 1992 Helsingis koostatud tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon”) osaline.

| (2) | Konventsiooni I lisas on esitatud ohtliku tegevuse määratlemise aluseks olevad ohtlike ainete kategooriad ja konkreetsed ohtlikud ained. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni I lisas on esitatud ohtliku tegevuse määratlemise aluseks olevad ohtlike ainete kategooriad ja konkreetsed ohtlikud ained.

| (3) | Vastavalt konventsiooni artikli 26 lõikele 4 jõustub konventsiooni I lisa iga muudatus vastuväidetest mitte teatanud konventsiooniosaliste jaoks 12 kuud pärast seda, kui täitevsekretär on teavitanud neid muudatusest pärast selle vastuvõtmist osaliste konverentsil vähemalt üheksa kümnendiku koosolekul esindatud ja seal hääletanud osaliste häältega, tingimusel et vastuväiteid ei ole esitanud vähemalt 16 osalist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt konventsiooni artikli 26 lõikele 4 jõustub konventsiooni I lisa iga muudatus vastuväidetest mitte teatanud konventsiooniosaliste jaoks 12 kuud pärast seda, kui täitevsekretär on teavitanud neid muudatusest pärast selle vastuvõtmist osaliste konverentsil vähemalt üheksa kümnendiku koosolekul esindatud ja seal hääletanud osaliste häältega, tingimusel et vastuväiteid ei ole esitanud vähemalt 16 osalist.

| (4) | Konventsiooni I lisa muutmise ettepaneku tekst lepiti kokku konventsiooni arendamise töörühmas, selle kiitis heaks konventsiooni sekretariaat ning see esitatakse vastuvõtmiseks konventsiooniosaliste kaheksandal konverentsil, mis toimub 3.–5. detsembrini 2014 Genfis. |
| --- | --- |

(4)

Konventsiooni I lisa muutmise ettepaneku tekst lepiti kokku konventsiooni arendamise töörühmas, selle kiitis heaks konventsiooni sekretariaat ning see esitatakse vastuvõtmiseks konventsiooniosaliste kaheksandal konverentsil, mis toimub 3.–5. detsembrini 2014 Genfis.

| (5) | Konventsiooni I lisa muudatusega viidaks see lisa täielikult kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/18/EL (2) I lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni I lisa muudatusega viidaks see lisa täielikult kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/18/EL (2) I lisaga.

| (6) | Seepärast tuleks konventsiooni I lisa muudatus heaks kiita. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks konventsiooni I lisa muudatus heaks kiita.

| (7) | Konventsiooni sõlmimise ajal esitas liit reservatsioonid konventsiooni kohaldamise suhtes kooskõlas ühendusesiseste eeskirjadega. Need reservatsioonid põhinesid konventsiooni I lisa ja kehtivate liidu õigusaktide vahelistel erinevustel. Konventsiooni I lisa muutmisega need erinevused kõrvaldatakse. Seetõttu tuleks need reservatsioonid pärast konventsiooni I lisa muudatuse jõustumist tagasi võtta, |
| --- | --- |

(7)

Konventsiooni sõlmimise ajal esitas liit reservatsioonid konventsiooni kohaldamise suhtes kooskõlas ühendusesiseste eeskirjadega. Need reservatsioonid põhinesid konventsiooni I lisa ja kehtivate liidu õigusaktide vahelistel erinevustel. Konventsiooni I lisa muutmisega need erinevused kõrvaldatakse. Seetõttu tuleks need reservatsioonid pärast konventsiooni I lisa muudatuse jõustumist tagasi võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu seisukoht tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni osaliste kaheksandal konverentsil on toetada sisuliselt käesolevale otsusele lisatud konventsiooni I lisa kavandatavat muudatust, sealhulgas I lisa parandust.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel tagasi võtma otsuse 98/685/EÜ (3) kohaselt tehtud reservatsioonid, kui käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud konventsiooni I lisa muudatus jõustub vastavalt konventsiooni artikli 26 lõikele 4.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 1. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LORENZIN

---

(1)  EÜT L 326, 3.12.1998, lk 5.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiiv 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 197, 24.7.2012, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/685/EÜ tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 326, 3.12.1998, lk 1).

3

---

EELNÕU: OTSUS, MILLEGA MUUDETAKSE KONVENTSIOONI I LISA

Esitaja: konventsiooni arendamise töörühm

Osaliste konverents,

TUNNISTADES tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni I lisas esitatud ainete ja segude kategooriate ning konkreetsete ainete ja nende piirkoguste ajakohastamise vajadust, et võtta kasutusele ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemi (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) kriteeriumid ning säilitada sidusus vastavate Euroopa Liidu õigusaktidega,

PIDADES SILMAS osaliste konverentsi otsust vaadata läbi I lisas esitatud ohtlikud ained ja nende kogused ning otsust 2004/4 konventsiooni arendamise töörühma loomise kohta,

VÕTTES ARVESSE I lisa muutmise ettepanekut, mille kõnealune töörühm on koostanud põhjaliku läbivaatamise tulemusena,

MUUDAVAD konventsiooni I lisa (ohtlikud ained ohtlike tegevuste määratlemise seisukohalt) asendades selle käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

---

LISA

OHTLIKU TEGEVUSE MÄÄRATLEMISE ALUSEKS OLEVAD OHTLIKUD AINED
   (1)

Kui II osas nimetatud aine või segu kuulub ka ühte või mitmesse I osas loetletud kategooriasse, kohaldatakse II osas määratud piirkogust.

Osalised võtavad ohtliku tegevuse määratlemisel arvesse ohtliku tegevusega seotud kõigi olemasolevate ning asjaomase tegevuse, sealhulgas ladustamistegevuse, üle kontrolli kaotamisel mõistliku eelduse kohaselt tekkida võivate ohtlike ainete tegelikke või eeldatavaid ohtlikke omadusi ja/või koguseid.

I osa

II osas konkreetselt nimetamata ainete ja segude kategooriad

| Kategooria kooskõlas ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemiga | Piirkogus
  (tonnides) |
| --- | --- |
| 1. | Äge mürgisus, 1. kategooria, kõik kokkupuuteviisid (2) |

Kategooria kooskõlas ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemiga

Piirkogus

(tonnides)

1.

Äge mürgisus, 1. kategooria, kõik kokkupuuteviisid (2)

20

| 2. | Äge mürgisus: | 2. kategooria, kõik kokkupuuteviisid (3) |
| --- | --- | --- |

2.

Äge mürgisus:

2. kategooria, kõik kokkupuuteviisid (3)

| | 3. kategooria, kokkupuude sissehingamisel (4) |
| --- | --- |

3. kategooria, kokkupuude sissehingamisel (4)

200

| 3. | Mürgisus sihtelundi suhtes ühekordse kokkupuute korral — 1. kategooria (5) |
| --- | --- |

3.

Mürgisus sihtelundi suhtes ühekordse kokkupuute korral — 1. kategooria (5)

200

| 4. | Lõhkeained — ebapüsivad lõhkeained ja lõhkeained, mille puhul asjaomane aine, segu või toode kuulub GHSi jaotises 2.1.2 sätestatud kriteeriumide kohasesse alamklassi 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 või 1.6, ning ained ja segud, mis on ohtlike kaupade vedu käsitlevate ÜRO soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu I osa 2. katseseeria kohaselt plahvatusohtlikud ega kuulu ohuklassi „Orgaanilised peroksiidid” või „Isereageerivad ained ja segud” (6)
   (7) |
| --- | --- |

4.

Lõhkeained — ebapüsivad lõhkeained ja lõhkeained, mille puhul asjaomane aine, segu või toode kuulub GHSi jaotises 2.1.2 sätestatud kriteeriumide kohasesse alamklassi 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 või 1.6, ning ained ja segud, mis on ohtlike kaupade vedu käsitlevate ÜRO soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu I osa 2. katseseeria kohaselt plahvatusohtlikud ega kuulu ohuklassi „Orgaanilised peroksiidid” või „Isereageerivad ained ja segud” (6)
   (7)

50

| 5. | Lõhkeained, mille puhul asjaomane aine, segu või toode kuulub GHSi jaotises 2.1.2 määratletud alamklassi 1.4 (7)
   (8) |
| --- | --- |

5.

Lõhkeained, mille puhul asjaomane aine, segu või toode kuulub GHSi jaotises 2.1.2 määratletud alamklassi 1.4 (7)
   (8)

200

| 6. | Tuleohtlikud gaasid, 1. või 2. kategooria (9) |
| --- | --- |

6.

Tuleohtlikud gaasid, 1. või 2. kategooria (9)

50

| 7. | Aerosoolid, (10) 1. või 2. kategooria, sisaldavad 1. või 2. kategooria tuleohtlikku gaasi või 1. kategooria tuleohtlikku vedelikku |
| --- | --- |

7.

Aerosoolid, (10) 1. või 2. kategooria, sisaldavad 1. või 2. kategooria tuleohtlikku gaasi või 1. kategooria tuleohtlikku vedelikku

500 (neto)

| 8. | Aerosoolid, 1. või 2. kategooria, ei sisalda 1. või 2. kategooria tuleohtlikku gaasi ega 1. kategooria tuleohtlikku vedelikku (11) |
| --- | --- |

8.

Aerosoolid, 1. või 2. kategooria, ei sisalda 1. või 2. kategooria tuleohtlikku gaasi ega 1. kategooria tuleohtlikku vedelikku (11)

50 000 (neto)

| 9. | Oksüdeerivad gaasid, 1. kategooria (12) |
| --- | --- |

9.

Oksüdeerivad gaasid, 1. kategooria (12)

200

| 10. | Tuleohtlikud vedelikud: | oksüdeerivad gaasid, 1. kategooria |
| --- | --- | --- |

10.

Tuleohtlikud vedelikud:

oksüdeerivad gaasid, 1. kategooria

| | 2. ja 3. kategooria tuleohtlikud vedelikud, mida hoitakse nende keemistemperatuurist kõrgemal temperatuuril, (13) ning |
| --- | --- |

2. ja 3. kategooria tuleohtlikud vedelikud, mida hoitakse nende keemistemperatuurist kõrgemal temperatuuril, (13) ning

| | muud vedelikud, mille leekpunkt on ≤ 60 °C ja mida hoitakse nende keemistemperatuurist kõrgemal temperatuuril (14) |
| --- | --- |

muud vedelikud, mille leekpunkt on ≤ 60 °C ja mida hoitakse nende keemistemperatuurist kõrgemal temperatuuril (14)

50

| 11. | Tuleohtlikud vedelikud: | 2. ja 3. kategooria tuleohtlikud vedelikud, mille puhul võib konkreetsetes töötlemistingimustes, näiteks kõrgel rõhul või kõrgel temperatuuril, tekkida tööstusõnnetuse oht, (15) või |
| --- | --- | --- |

11.

Tuleohtlikud vedelikud:

2. ja 3. kategooria tuleohtlikud vedelikud, mille puhul võib konkreetsetes töötlemistingimustes, näiteks kõrgel rõhul või kõrgel temperatuuril, tekkida tööstusõnnetuse oht, (15) või

| | muud vedelikud, mille leekpunkt on ≤ 60 °C ja mille puhul võib konkreetsetes töötlemistingimustes, näiteks kõrgel rõhul või kõrgel temperatuuril tekkida tööstusõnnetuse oht |
| --- | --- |

muud vedelikud, mille leekpunkt on ≤ 60 °C ja mille puhul võib konkreetsetes töötlemistingimustes, näiteks kõrgel rõhul või kõrgel temperatuuril tekkida tööstusõnnetuse oht

200

| 12. | 2. ja 3. kategooria tuleohtlikud vedelikud, mida ei ole käsitletud punktides 10 ja 11 (16) |
| --- | --- |

12.

2. ja 3. kategooria tuleohtlikud vedelikud, mida ei ole käsitletud punktides 10 ja 11 (16)

50 000

| 13. | Isereageerivad ained ja segud ning orgaanilised peroksiidid: | isereageerivad ained ja segud, tüübid A ja B ning |
| --- | --- | --- |

13.

Isereageerivad ained ja segud ning orgaanilised peroksiidid:

isereageerivad ained ja segud, tüübid A ja B ning

| | orgaanilised peroksiidid, tüüp A või B (17) |
| --- | --- |

orgaanilised peroksiidid, tüüp A või B (17)

50

| 14. | Isereageerivad ained ja segud ning orgaanilised peroksiidid: | isereageerivad ained ja segud, tüübid C, D, E ja F ning |
| --- | --- | --- |

14.

Isereageerivad ained ja segud ning orgaanilised peroksiidid:

isereageerivad ained ja segud, tüübid C, D, E ja F ning

| | orgaanilised peroksiidid, tüübid C, D, E või F (18) |
| --- | --- |

orgaanilised peroksiidid, tüübid C, D, E või F (18)

200

| 15. | Pürofoorsed vedelikud, tahked ained ja segud, 1. kategooria |
| --- | --- |

15.

Pürofoorsed vedelikud, tahked ained ja segud, 1. kategooria

200

| 16. | Oksüdeerivad vedelikud, tahked ained ja segud, 1., 2. ja 3. kategooria |
| --- | --- |

16.

Oksüdeerivad vedelikud, tahked ained ja segud, 1., 2. ja 3. kategooria

200

| 17. | Ohtlik veekeskkonnale, ägeda mürgisuse 1. kategooria või kroonilise mürgisuse 1. kategooria (19) |
| --- | --- |

17.

Ohtlik veekeskkonnale, ägeda mürgisuse 1. kategooria või kroonilise mürgisuse 1. kategooria (19)

200

| 18. | Ohtlik veekeskkonnale, kroonilise toksilisuse 2. kategooria (20) |
| --- | --- |

18.

Ohtlik veekeskkonnale, kroonilise toksilisuse 2. kategooria (20)

500

| 19. | Veega ägedalt reageerivad ained ja segud, näiteks atsetüülkloriid ja titaantetrakloriid |
| --- | --- |

19.

Veega ägedalt reageerivad ained ja segud, näiteks atsetüülkloriid ja titaantetrakloriid

500

| 20. | Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikku gaasi — 1. kategooria (21) |
| --- | --- |

20.

Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub tuleohtlikku gaasi — 1. kategooria (21)

500

| 21. | Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub toksilist gaasi (ained ja segud, millest kokkupuutel vee või niiske õhuga eraldub gaasi, mis on klassifitseeritud ägeda mürgisuse 1., 2. või 3. kategooriasse, näiteks alumiiniumfosfiid ja fosforpentasulfiid) |
| --- | --- |

21.

Ained ja segud, millest kokkupuutel veega eraldub toksilist gaasi (ained ja segud, millest kokkupuutel vee või niiske õhuga eraldub gaasi, mis on klassifitseeritud ägeda mürgisuse 1., 2. või 3. kategooriasse, näiteks alumiiniumfosfiid ja fosforpentasulfiid)

200

II osa

Konkreetsed ained

| Aine | Piirkogus
  (tonnides) |
| --- | --- |
| 1a. | Ammooniumnitraat (22) |

Aine

Piirkogus

(tonnides)

1a.

Ammooniumnitraat (22)

10 000

| 1b. | Ammooniumnitraat (23) |
| --- | --- |

1b.

Ammooniumnitraat (23)

5 000

| 1c. | Ammooniumnitraat (24) |
| --- | --- |

1c.

Ammooniumnitraat (24)

2 500

| 1d. | Ammooniumnitraat (25) |
| --- | --- |

1d.

Ammooniumnitraat (25)

50

| 2a. | Kaaliumnitraat (26): |
| --- | --- |

2a.

Kaaliumnitraat (26):

10 000

| 2b. | Kaaliumnitraat (27): |
| --- | --- |

2b.

Kaaliumnitraat (27):

5 000

| 3. | Arseenpentoksiid ning arseenhape ja/või selle soolad |
| --- | --- |

3.

Arseenpentoksiid ning arseenhape ja/või selle soolad

2

| 4. | Arseentrioksiid ning arseenishape ja/või selle soolad |
| --- | --- |

4.

Arseentrioksiid ning arseenishape ja/või selle soolad

0.1

| 5. | Broom |
| --- | --- |

5.

Broom

100

| 6. | Kloor |
| --- | --- |

6.

Kloor

25

| 7. | Nikliühendid sissehingatava pulbri kujul: nikkelmonooksiid, nikkeldioksiid, nikkelsulfiid, trinikkeldisulfiid ja dinikkeltrioksiid |
| --- | --- |

7.

Nikliühendid sissehingatava pulbri kujul: nikkelmonooksiid, nikkeldioksiid, nikkelsulfiid, trinikkeldisulfiid ja dinikkeltrioksiid

1

| 8. | Etüleenimiin |
| --- | --- |

8.

Etüleenimiin

20

| 9. | Fluor |
| --- | --- |

9.

Fluor

20

| 10. | Formaldehüüd (kontsentratsioonis ≥ 90 %) |
| --- | --- |

10.

Formaldehüüd (kontsentratsioonis ≥ 90 %)

50

| 11. | Vesinik |
| --- | --- |

11.

Vesinik

50

| 12. | Vesinikkloriid (veeldatud gaas) |
| --- | --- |

12.

Vesinikkloriid (veeldatud gaas)

250

| 13. | Pliialküülid |
| --- | --- |

13.

Pliialküülid

50

| 14. | 1. ja 2. kategooria tuleohtlikud veeldatud gaasid (sh veeldatud naftagaas) ja maagaas (28) |
| --- | --- |

14.

1. ja 2. kategooria tuleohtlikud veeldatud gaasid (sh veeldatud naftagaas) ja maagaas (28)

200

| 15. | Atsetüleen |
| --- | --- |

15.

Atsetüleen

50

| 16. | Etüleenoksiid |
| --- | --- |

16.

Etüleenoksiid

50

| 17. | Propüleenoksiid |
| --- | --- |

17.

Propüleenoksiid

50

| 18. | Metanool |
| --- | --- |

18.

Metanool

5 000

| 19. | 4,4'-metüleenbis(2-kloroaniliin) ja/või selle soolad pulbri kujul |
| --- | --- |

19.

4,4'-metüleenbis(2-kloroaniliin) ja/või selle soolad pulbri kujul

0.01

| 20. | Metüülisotsüanaat |
| --- | --- |

20.

Metüülisotsüanaat

0.15

| 21. | Hapnik |
| --- | --- |

21.

Hapnik

2 000

| 22. | Tolueendiisotsüanaat (2,4-tolueendiisotsüanaat ja 2,6-tolueendiisotsüanaat) |
| --- | --- |

22.

Tolueendiisotsüanaat (2,4-tolueendiisotsüanaat ja 2,6-tolueendiisotsüanaat)

100

| 23. | Karbonüüldikloriid (fosgeen) |
| --- | --- |

23.

Karbonüüldikloriid (fosgeen)

0.75

| 24. | Arsiin (arseentrihüdriid) |
| --- | --- |

24.

Arsiin (arseentrihüdriid)

1

| 25. | Fosfiin (fosfortrihüdriid) |
| --- | --- |

25.

Fosfiin (fosfortrihüdriid)

1

| 26. | Vääveldikloriid |
| --- | --- |

26.

Vääveldikloriid

1

| 27. | Vääveltrioksiid |
| --- | --- |

27.

Vääveltrioksiid

75

| 28. | Polüklorodibensofuraanid ja polüklorodibensodioksiinid [sh tetraklorodibensodioksiin (TCDD)], arvutatuna TCDD ekvivalendina (29) |
| --- | --- |

28.

Polüklorodibensofuraanid ja polüklorodibensodioksiinid [sh tetraklorodibensodioksiin (TCDD)], arvutatuna TCDD ekvivalendina (29)

0.001

| 29. | Järgmised kantserogeenid või segud, milles järgmiste kantserogeenide sisaldus on üle 5 massiprotsendi:
  4-aminobifenüül ja/või selle soolad, bensotrikloriid, bensidiin ja selle soolad, bis(kolorometüül)eeter, klorometüülmetüüleeter, 1,2-dibromoetaan, dietüülsulfaat, dimetüülsulfaat, dimetüülkarbamoüülkloriid, 1,2-dibromo-3-kloropropaan, 1,2-dimetüülhüdrasiin, dimetüülnitrosoamiin, heksametüülfosfortriamiid, hüdrasiin, 2-naftüülamiin ja selle soolad, 4-nitrodifenüül ja 1,3-propaansultoon |
| --- | --- |

29.

Järgmised kantserogeenid või segud, milles järgmiste kantserogeenide sisaldus on üle 5 massiprotsendi:

4-aminobifenüül ja/või selle soolad, bensotrikloriid, bensidiin ja selle soolad, bis(kolorometüül)eeter, klorometüülmetüüleeter, 1,2-dibromoetaan, dietüülsulfaat, dimetüülsulfaat, dimetüülkarbamoüülkloriid, 1,2-dibromo-3-kloropropaan, 1,2-dimetüülhüdrasiin, dimetüülnitrosoamiin, heksametüülfosfortriamiid, hüdrasiin, 2-naftüülamiin ja selle soolad, 4-nitrodifenüül ja 1,3-propaansultoon

2

| 30. | Naftatooted ja alternatiivkütused:






  a) | mootoribensiin ja ligroiin |
| --- | --- | --- |

30.

Naftatooted ja alternatiivkütused:

a)

mootoribensiin ja ligroiin

| b) | petrooleum (sh reaktiivkütus) |
| --- | --- |

b)

petrooleum (sh reaktiivkütus)

| c) | gaasiõlid (sh diislikütus, tarbekütteõlid ja gaasiõli kokkusegamisosised) |
| --- | --- |

c)

gaasiõlid (sh diislikütus, tarbekütteõlid ja gaasiõli kokkusegamisosised)

| d) | rasked kütteõlid |
| --- | --- |

d)

rasked kütteõlid

| e) | alternatiivkütused, mis on sama otstarbega ning sarnase tuleohtlikkuse ja keskkonnaohtlikkusega kui punktides a–d osutatud tooted |
| --- | --- |

e)

alternatiivkütused, mis on sama otstarbega ning sarnase tuleohtlikkuse ja keskkonnaohtlikkusega kui punktides a–d osutatud tooted

25 000

| 31. | Veevaba ammoniaak |
| --- | --- |

31.

Veevaba ammoniaak

200

| 32. | Boortrifluoriid |
| --- | --- |

32.

Boortrifluoriid

20

| 33. | Vesiniksulfiid |
| --- | --- |

33.

Vesiniksulfiid

20

| 34. | Piperidiin |
| --- | --- |

34.

Piperidiin

200

| 35. | Bis(2-dimetüülaminoetüül)(metüül)amiin |
| --- | --- |

35.

Bis(2-dimetüülaminoetüül)(metüül)amiin

200

| 36. | 3-(2-etüülheksüüloksü)propüülamiin |
| --- | --- |

36.

3-(2-etüülheksüüloksü)propüülamiin

200

| 37. | Naatriumhüpokloritit sisaldavad segud, mis on klassifitseeritud veekeskkonnale ohtliku akuutse toksilisuse 1. kategooriasse (H400), sisaldavad alla 5 % aktiivkloori ega ole liigitatud ühessegi muusse I lisa 1. osas määratletud ohukategooriasse (30) |
| --- | --- |

37.

Naatriumhüpokloritit sisaldavad segud, mis on klassifitseeritud veekeskkonnale ohtliku akuutse toksilisuse 1. kategooriasse (H400), sisaldavad alla 5 % aktiivkloori ega ole liigitatud ühessegi muusse I lisa 1. osas määratletud ohukategooriasse (30)

500

| 38. | Propüülamiin (31) |
| --- | --- |

38.

Propüülamiin (31)

2 000

| 39. | Tert-butüülakrülaat (31) |
| --- | --- |

39.

Tert-butüülakrülaat (31)

500

| 40. | 2-metüül-3-buteennitriil (31) |
| --- | --- |

40.

2-metüül-3-buteennitriil (31)

2 000

| 41. | Tetrahüdro-3,5-dimetüül-1,3,5-tiadiasinaan-2-tioon (dasomet) (31) |
| --- | --- |

41.

Tetrahüdro-3,5-dimetüül-1,3,5-tiadiasinaan-2-tioon (dasomet) (31)

200

| 42. | Metüülakrülaat (31) |
| --- | --- |

42.

Metüülakrülaat (31)

2 000

| 43. | Metüülpüridiin (31) |
| --- | --- |

43.

Metüülpüridiin (31)

2 000

| 44. | Bromo-3-kloropropaan (31) |
| --- | --- |

44.

Bromo-3-kloropropaan (31)

2 000

Parandused

| 1. | Lisa I osa punkt 8:
  „Aerosoolid” asendatakse järgmisega: „Aerosoolid (10)”. |
| --- | --- |

1.

Lisa I osa punkt 8:

„Aerosoolid” asendatakse järgmisega: „Aerosoolid (10)”.

| 2. | Lisa I osa punkti 11 viimane rida:
  „tööstusõnnetuse oht” asendatakse järgmisega: „tööstusõnnetuse oht (14)”. |
| --- | --- |

2.

Lisa I osa punkti 11 viimane rida:

„tööstusõnnetuse oht” asendatakse järgmisega: „tööstusõnnetuse oht (14)”.

| 3. | Lisa II osa punkt 43:
  „Metüülpüridiin (31)” asendatakse järgmisega: „3-Metüülpüridiin (31)”. |
| --- | --- |

3.

Lisa II osa punkt 43:

„Metüülpüridiin (31)” asendatakse järgmisega: „3-Metüülpüridiin (31)”.

| 4. | Lisa märkused 13, 15 ja 16:
  „jaotis 2.4.2” asendatakse järgmisega: „jaotis 2.6.2”. |
| --- | --- |

4.

Lisa märkused 13, 15 ja 16:

„jaotis 2.4.2” asendatakse järgmisega: „jaotis 2.6.2”.

---

(1)  Vastavalt ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemi (GHS) (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) kohastele kriteeriumidele. Osalised peaksid kasutama neid kriteeriume ainete ja segude klassifitseerimisel käesoleva lisa I osa kohaselt, välja arvatud juhul, kui siseriiklike õigusaktidega on vastu võetud muud õiguslikult siduvad kriteeriumid. Segu käsitletakse puhta ainega samaväärsena, kui selle kontsentratsioon jääb piiridesse, mis on vastavalt segu omadustele määratud kindlaks GHSi põhjal, kui ei ole konkreetselt esitatud segu protsentuaalset koostist või muud kirjeldust.

(2)  Vastavalt GHSi jaotistes 3.1.2 ja 3.1.3 sätestatud kriteeriumidele.

(3)  Vastavalt GHSi jaotistes 3.1.2 ja 3.1.3 sätestatud kriteeriumidele.

(4)  Aine, mis kuulub suukaudsel kokkupuutel avalduva akuutse toksilisuse 3. kategooriasse, liigitatakse kandes 2 määratletud akuutse toksilisusega ainete hulka, kui seda ei saa klassifitseerida sissehingamisel avalduva akuutse toksilisuse ega nahakaudsel kokkupuutel avalduva akuutse toksilisuse alusel, näiteks nende kahe kokkupuuteviisiga seotud toksilisust käsitlevate veenvate andmete puudumise korral.

(5)  Aine, mis on inimestele mõjunud märkimisväärselt toksilisena või mille puhul katseloomadega tehtud uuringute põhjal võib eeldada, et see võib ühekordsel kokkupuutel mõjuda inimestele märkimisväärselt toksilisena. Lisaselgitused on esitatud GHSi 3. osa joonisel 3.8.1 ja tabelis 3.8.1.

(6)  Aine või segu plahvatusohtlikkuse katsetamine on vajalik ainult juhul, kui katsete ja kriteeriumide käsiraamatu 6. liite 3. osa kohase sõelumismenetluse teel on leitud, et aine või segu võib olla plahvatusohtlik.

(7)  Ohuklass „Lõhkeained” hõlmab lõhkeainetooteid. Kui lõhkeaine või -segu kogus tootes on teada, lähtutakse käesoleva konventsiooni kohaldamisel sellest kogusest. Kui lõhkeaine või -segu kogus tootes on teadmata, käsitatakse käesoleva konventsiooni kohaldamisel kogu toodet lõhkeainena.

(8)  Kui alamklassi 1.4 kuuluvat lõhkeainet vabastatakse pakendist või pakitakse ümber, klassifitseeritakse see kande 4 („Lõhkeained”) alla, kui ei ole tõendatud, et kaasnev oht vastab GHSi kohaselt jätkuvalt alamklassi 1.4 puhul määratletud ohule.

(9)  Vastavalt GHSi jaotises 2.2.2 sätestatud kriteeriumidele.

(10)  Aerosoolid klassifitseeritakse vastavalt GHSi peatükis 2.3 sätestatud kriteeriumidele ning katsete ja kriteeriumide käsiraamatu III osa 31. jaole, nagu on osutatud kõnealuses GHSi peatükis.

(11)  Selle kande alla liigitamiseks peab olema dokumenteeritud, et aerosoolimahutis ei ole 1. või 2. kategooria tuleohtlikku gaasi ega 1. kategooria tuleohtlikku vedelikku.

(12)  Vastavalt GHSi jaotises 2.4.2 sätestatud kriteeriumidele.

(13)  Vastavalt GHSi jaotises 2.4.2 sätestatud kriteeriumidele.

(14)  Vedelikku, mille leekpunkt on üle 35 °C, võib teatavatel regulatiivsetel eesmärkidel (nt transpordi puhul) käsitada mittesüttiva vedelikuna, kui katsete ja kriteeriumide käsiraamatu III osa 32. jaos kirjeldatud põlemisvõime säilimise katse L.2 tulemused on negatiivsed. See ei kehti siiski teatavates tingimustes, näiteks kõrgel temperatuuril või rõhul, ja seepärast on sellised vedelikud liigitatud käesoleva kande alla.

(15)  Vastavalt GHSi jaotises 2.4.2 sätestatud kriteeriumidele.

(16)  Vastavalt GHSi jaotises 2.4.2 sätestatud kriteeriumidele.

(17)  Vastavalt GHSi jaotistes 2.8.2 ja 2.15.2.2 sätestatud kriteeriumidele.

(18)  Vastavalt GHSi jaotistes 2.8.2 ja 2.15.2.2 sätestatud kriteeriumidele.

(19)  Vastavalt GHSi jaotises 4.1.2 sätestatud kriteeriumidele.

(20)  Vastavalt GHSi jaotises 4.1.2 sätestatud kriteeriumidele.

(21)  Vastavalt GHSi jaotises 2.12.2 sätestatud kriteeriumidele.

(22)  Ammooniumnitraat (10 000): väetised, mis on võimelised lagunema iseeneslikult jätkuval viisil.

Kohaldatakse ammooniumnitraadipõhiste kompleks-/täisväetiste suhtes (kompleks-/täisväetised, mis sisaldavad ammooniumnitraati koos fosfaadi ja/või potasega), mis vastavalt künakatsele (vt katsete ja kriteeriumide käsiraamatu III osa alajagu 38.2) on võimelised lagunema iseeneslikult jätkuval viisil ning milles ammooniumnitraadi kujul esineva lämmastiku sisaldus on:

| a) | 15,75–24,5 massiprotsenti (see vastab ammooniumnitraadi sisaldusele 45–70 massiprotsenti) ja mis ei sisalda kokku üle 0,4 % põlevaid/orgaanilisi aineid või mis vastavad asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele; |
| --- | --- |

a)

15,75–24,5 massiprotsenti (see vastab ammooniumnitraadi sisaldusele 45–70 massiprotsenti) ja mis ei sisalda kokku üle 0,4 % põlevaid/orgaanilisi aineid või mis vastavad asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele;

| b) | kuni 15,75 massiprotsenti ja mille põlevate ainete kogus ei ole piiratud. |
| --- | --- |

b)

kuni 15,75 massiprotsenti ja mille põlevate ainete kogus ei ole piiratud.

(23)  Ammooniumnitraat (5,000): väetisele sobiva puhtusastmega.

Kohaldatakse ammooniumnitraadipõhiste lihtväetiste ning ammooniumnitraadipõhiste kompleks-/täisväetiste suhtes, milles ammooniumnitraadi kujul esineva lämmastiku sisaldus on:

| a) | üle 24,5 massiprotsendi, välja arvatud segude puhul, mis sisaldavad ammooniumnitraadipõhist lihtväetist koos dolomiidi, lubjakivi ja/või kaltsiumkarbonaadiga, mille puhtusaste on vähemalt 90 %; |
| --- | --- |

a)

üle 24,5 massiprotsendi, välja arvatud segude puhul, mis sisaldavad ammooniumnitraadipõhist lihtväetist koos dolomiidi, lubjakivi ja/või kaltsiumkarbonaadiga, mille puhtusaste on vähemalt 90 %;

| b) | üle 15,75 massiprotsendi ammooniumnitraadi ja ammooniumsulfaadi segude puhul; |
| --- | --- |

b)

üle 15,75 massiprotsendi ammooniumnitraadi ja ammooniumsulfaadi segude puhul;

| c) | üle 28 massiprotsendi (see vastab ammooniumnitraadi sisaldusele üle 80 massiprotsendi) segude puhul, mis sisaldavad ammooniumnitraadipõhist lihtväetist koos dolomiidi, lubjakivi ja/või kaltsiumkarbonaadiga, mille puhtusaste on vähemalt 90 %, ning mis vastavad asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele. |
| --- | --- |

c)

üle 28 massiprotsendi (see vastab ammooniumnitraadi sisaldusele üle 80 massiprotsendi) segude puhul, mis sisaldavad ammooniumnitraadipõhist lihtväetist koos dolomiidi, lubjakivi ja/või kaltsiumkarbonaadiga, mille puhtusaste on vähemalt 90 %, ning mis vastavad asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele.

(24)  Ammooniumnitraat (2 500): tehnilise puhtusastmega.

Kohaldatakse järgmiste ainete ja segude suhtes:

| a) | ammooniumnitraat ja ammooniumnitraati sisaldavad segud, milles ammooniumnitraadi kujul esineva lämmastiku sisaldus on:






  i) | 24,5–28 massiprotsenti ja mis sisaldavad kuni 0,4 % põlevaid aineid; |
| --- | --- | --- |

a)

ammooniumnitraat ja ammooniumnitraati sisaldavad segud, milles ammooniumnitraadi kujul esineva lämmastiku sisaldus on:

i)

24,5–28 massiprotsenti ja mis sisaldavad kuni 0,4 % põlevaid aineid;

| ii) | üle 28 massiprotsendi ja mis sisaldavad kuni 0,2 % põlevaid aineid; |
| --- | --- |

ii)

üle 28 massiprotsendi ja mis sisaldavad kuni 0,2 % põlevaid aineid;

| b) | ammooniumnitraadi vesilahused, milles ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi. |
| --- | --- |

b)

ammooniumnitraadi vesilahused, milles ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi.

(25)  Ammooniumnitraat (50): nõuetele mittevastavad ained ja väetised, mis ei vasta asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele.

Kohaldatakse järgmiste ainete ja segude suhtes:

| a) | tootmisprotsessi käigus kõrvaldatud materjal ning märkustes 23 ja 24 osutatud ammooniumnitraat, ammooniumnitraati sisaldavad segud, ammooniumnitraadipõhised lihtväetised ning ammooniumnitraadipõhised kompleks-/täisväetised, mille lõppkasutaja tagastab või on tagastanud tootjale, saatnud ajutiseks ladustamiseks või ümbertöötlemiskäitises ümbertöötamiseks, ringlussevõtuks või ohutu kasutamise jaoks ümbertöötlemiseks, kuna need ei vasta enam märkustes 23 ja 24 esitatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

tootmisprotsessi käigus kõrvaldatud materjal ning märkustes 23 ja 24 osutatud ammooniumnitraat, ammooniumnitraati sisaldavad segud, ammooniumnitraadipõhised lihtväetised ning ammooniumnitraadipõhised kompleks-/täisväetised, mille lõppkasutaja tagastab või on tagastanud tootjale, saatnud ajutiseks ladustamiseks või ümbertöötlemiskäitises ümbertöötamiseks, ringlussevõtuks või ohutu kasutamise jaoks ümbertöötlemiseks, kuna need ei vasta enam märkustes 23 ja 24 esitatud nõuetele;

| b) | märkuse 22 punktis a ja märkuses 23 osutatud väetised, mis ei vasta asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele. |
| --- | --- |

b)

märkuse 22 punktis a ja märkuses 23 osutatud väetised, mis ei vasta asjakohase detonatsioonikindluse katse (nt neljatollise terastoru katse) nõuetele.

(26)  Kaaliumnitraat (10 000): kaaliumnitraadipõhised granuleeritud/mikrogranuleeritud täisväetised, millel on samad omadused kui puhtal kaaliumnitraadil.

(27)  Kaaliumnitraat (5 000): kaaliumnitraadipõhised (kristallilised) täisväetised, millel on samad ohtlikud omadused kui puhtal kaaliumnitraadil.

(28)  Vääristatud biogaas: käesoleva konventsiooni rakendamisel võib vääristatud biogaasi klassifitseerida I lisa 2. osa kande 14 alla, kui seda on töödeldud kooskõlas puhastatud ja vääristatud biogaasi suhtes kohaldatavate normidega, millega tagatakse maagaasi kvaliteediga samaväärne kvaliteet, sealhulgas metaanisisalduse osas, ning kui selle hapnikusisaldus ei ole üle 1 %.

(29)  Polüklorodibensofuraanid ja polüklorodibensodioksiinid

Polüklorodibensofuraanide ja polüklorodibensodioksiinide koguste arvutamisel kasutatakse järgmisi 2005. aastal tehtud uue hindamise kohaseid Maailma Terviseorganisatsiooni toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEFid), mis iseloomustavad dioksiinide ja dioksiinilaadsete ühendite toksilisust kokkupuutel inimeste ja imetajatega.

Maailma Terviseorganisatsiooni TEFid (2005)

| Dioksiinid | TEF | Furaanid | TEF |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 | 2,3,7,8-TCDF | 0.1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 | 2,3,4,7,8-PeCDF | 0.3 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0.1 | 1,2,3,7,8-PeCDF | 0.03 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0.1 | 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0.1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0.1 | 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0.1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0.01 | 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0.1 |
| OCDD | 0.0003 | 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0.1 |
| | | 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0.01 |
| | | 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0.01 |
| | | OCDF | 0.0003 |
| Lühendid: Hx = hexa, Hp = hepta, O = octa, P = penta, T = tetra.
  Viide: Martin Van den Berg and others, The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds, Toxicological Sciences 93(2) (oktoober 2006), lk 223–241 (2006). |

Dioksiinid

TEF

Furaanid

TEF

2,3,7,8-TCDD

1

2,3,7,8-TCDF

0.1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

2,3,4,7,8-PeCDF

0.3

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0.1

1,2,3,7,8-PeCDF

0.03

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0.1

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0.1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0.1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0.1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0.01

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0.1

OCDD

0.0003

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0.1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0.01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0.01

OCDF

0.0003

Lühendid: Hx = hexa, Hp = hepta, O = octa, P = penta, T = tetra.

Viide: Martin Van den Berg and others, The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds, Toxicological Sciences 93(2) (oktoober 2006), lk 223–241 (2006).

(30)  Tingimusel, et naatriumhüpokloriti puudumisel ei kuuluks segu veekeskkonnale ohtliku akuutse toksilisuse 1. kategooriasse.

(31)  Kui nimetatud ohtlik aine kuulub I osa kande 10 või 11 kohaste tuleohtlike vedelike hulka, kasutatakse käesoleva konventsiooni kohaldamisel väikseimat sätestatud piirkogust.

---

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/58

---

NÕUKOGU OTSUS 2014/872/ÜVJP,

4. detsember 2014,

millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas, ja otsust 2014/659/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. juulil 2014 vastu otsuse 2014/512/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. juulil 2014 vastu otsuse 2014/512/ÜVJP (1).

| (2) | Nõukogu võttis 8. septembril 2014 vastu otsuse 2014/659/ÜVJP, (2) et võtta kasutusele täiendavad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 8. septembril 2014 vastu otsuse 2014/659/ÜVJP, (2) et võtta kasutusele täiendavad piiravad meetmed.

| (3) | Nõukogu peab vajalikuks selgitada teatavaid sätteid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu peab vajalikuks selgitada teatavaid sätteid.

| (4) | Teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid, |
| --- | --- |

(4)

Teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2014/512/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Keelatud on otse või kaudselt osaleda mis tahes kokkuleppes anda uusi, 30 päeva ületava lõpptähtajaga laene ja krediiti lõikes 1 või 2 osutatud mis tahes juriidilisele isikule, üksusele või asutusele pärast 12. septembrit 2014, välja arvatud laenud või krediit, millel on konkreetne ja dokumenteeritud eesmärk rahastada kaupade ja teenuste, mis ei ole finantsteenused, keelu alla mitte kuuluvat otsest või kaudset importi või eksporti liidu ja Venemaa või mis tahes kolmanda riigi vahel, või laenud, millel on konkreetne ja dokumenteeritud eesmärk pakkuda erakorralist rahastamist selliste liidus asutatud juriidiliste isikute maksevõime ja likviidsuse kriteeriumide täitmiseks, kelle omandiõigusest üle 50 % kuulub I lisas osutatud üksusele.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Keelatud on otse või kaudselt osaleda mis tahes kokkuleppes anda uusi, 30 päeva ületava lõpptähtajaga laene ja krediiti lõikes 1 või 2 osutatud mis tahes juriidilisele isikule, üksusele või asutusele pärast 12. septembrit 2014, välja arvatud laenud või krediit, millel on konkreetne ja dokumenteeritud eesmärk rahastada kaupade ja teenuste, mis ei ole finantsteenused, keelu alla mitte kuuluvat otsest või kaudset importi või eksporti liidu ja Venemaa või mis tahes kolmanda riigi vahel, või laenud, millel on konkreetne ja dokumenteeritud eesmärk pakkuda erakorralist rahastamist selliste liidus asutatud juriidiliste isikute maksevõime ja likviidsuse kriteeriumide täitmiseks, kelle omandiõigusest üle 50 % kuulub I lisas osutatud üksusele.”

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Lõikes 3 sätestatud keeldu ei kohaldata krediidi kasutusele võtmisele ja väljamaksetele, mida tehakse enne 12. septembrit 2014 sõlmitud lepingu alusel, kui:






  a) | kõigis krediidi kasutusele võtmise või väljamaksete tegemise tingimustes






  i) | lepiti kokku enne 12. septembrit 2014 ja |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Lõikes 3 sätestatud keeldu ei kohaldata krediidi kasutusele võtmisele ja väljamaksetele, mida tehakse enne 12. septembrit 2014 sõlmitud lepingu alusel, kui:

a)

kõigis krediidi kasutusele võtmise või väljamaksete tegemise tingimustes

i)

lepiti kokku enne 12. septembrit 2014 ja

| ii) | neid ei ole sellel kuupäeval või hiljem muudetud ning |
| --- | --- |

ii)

neid ei ole sellel kuupäeval või hiljem muudetud ning

| b) | enne 12. septembrit 2014 oli kindlaks määratud lepinguline lõpptähtpäev kõigi eraldatud vahendite täielikuks tagasimaksmiseks ning kõigi lepingujärgsete õiguste kasutamiseks ja kõigi lepingujärgsete kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

enne 12. septembrit 2014 oli kindlaks määratud lepinguline lõpptähtpäev kõigi eraldatud vahendite täielikuks tagasimaksmiseks ning kõigi lepingujärgsete õiguste kasutamiseks ja kõigi lepingujärgsete kohustuste täitmiseks.

Käesolevas lõikes osutatud krediidi kasutusse võtmise ja väljamaksete tingimused hõlmavad sätteid iga kasutusse võetud krediidi või väljamakse tagasimakseperioodi pikkuse, kohaldatud intressimäära või intressimäära arvutamise meetodi ning maksimumsumma kohta.”

| 2) | Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud keelud ei mõjuta enne 1. augustit 2014 sõlmitud lepingute ega selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist ning selliste varuosade ja teenuste pakkumist, mis on vajalikud liidus olemasolevate võimete säilitamise ja ohutuse seisukohast.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud keelud ei mõjuta enne 1. augustit 2014 sõlmitud lepingute ega selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist ning selliste varuosade ja teenuste pakkumist, mis on vajalikud liidus olemasolevate võimete säilitamise ja ohutuse seisukohast.”

| 3) | Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelud ei mõjuta enne 1. augustit 2014 sõlmitud lepingute ega selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelud ei mõjuta enne 1. augustit 2014 sõlmitud lepingute ega selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.”

| 4) | Artikli 3a lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelud ei mõjuta enne 12. septembrit 2014 sõlmitud lepingute ega selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist ning ELis olemasolevate võimekuste säilitamise ja ohutuse seisukohast vajaliku abi andmist.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 3a lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelud ei mõjuta enne 12. septembrit 2014 sõlmitud lepingute ega selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist ning ELis olemasolevate võimekuste säilitamise ja ohutuse seisukohast vajaliku abi andmist.”

| 5) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Teatava varustuse, mida on võimalik kasutada Venemaal (sealhulgas selle majandusvööndis ja mandrilaval) järgmistes uuringu- ja tootmisprojektide kategooriates, otseseks või kaudseks müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks ja eksportimiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või kasutades liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid, on vaja eksportiva liikmesriigi pädeva asutuse eelnevat luba:






  a) | naftauuringud ja -tootmine rohkem kui 150 meetri sügavuses vees; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Teatava varustuse, mida on võimalik kasutada Venemaal (sealhulgas selle majandusvööndis ja mandrilaval) järgmistes uuringu- ja tootmisprojektide kategooriates, otseseks või kaudseks müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks ja eksportimiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või kasutades liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid, on vaja eksportiva liikmesriigi pädeva asutuse eelnevat luba:

a)

naftauuringud ja -tootmine rohkem kui 150 meetri sügavuses vees;

| b) | naftauuringud ja -tootmine põhjapolaarjoonest põhja poole jäävas avamerepiirkonnas; |
| --- | --- |

b)

naftauuringud ja -tootmine põhjapolaarjoonest põhja poole jäävas avamerepiirkonnas;

| c) | projektid, millel on võimekus toota naftat kildakihtides leiduvast toorainest hüdrofrakkimise teel; see ei kehti läbi kildakihtide toimuvale uurimisele ja tootmisele eesmärgiga leida muid kui kildalasundeid või kaevandada neist naftat. |
| --- | --- |

c)

projektid, millel on võimekus toota naftat kildakihtides leiduvast toorainest hüdrofrakkimise teel; see ei kehti läbi kildakihtide toimuvale uurimisele ja tootmisele eesmärgiga leida muid kui kildalasundeid või kaevandada neist naftat.

Liit võtab vajalikud meetmed, et määrata kindlaks vastavad käesoleva lõikega hõlmatavad tooted.

2.   Järgmiseks tegevuseks:

| a) | lõikes 1 osutatud varustusega seotud tehnilise abi või muude teenuste osutamine; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud varustusega seotud tehnilise abi või muude teenuste osutamine;

| b) | rahastamine või rahaline abi lõikes 1 osutatud varustuse müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või seotud tehnilise abi või koolituse andmiseks |
| --- | --- |

b)

rahastamine või rahaline abi lõikes 1 osutatud varustuse müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või seotud tehnilise abi või koolituse andmiseks

on samuti vaja eksportiva liikmesriigi pädeva asutuse eelnevat luba.

3.   Liikmesriikide pädevad asutused ei anna ühtegi luba lõigetes 1 ja 2 osutatud varustuse müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või teenuste osutamiseks, kui nad teevad kindlaks, et asjaomase müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi või asjaomaste teenuste osutamise eesmärk on ühe lõikes 1 osutatud uuringu- ja tootmisprojekti teostamine.

4.   Lõige 3 ei mõjuta enne 1. augustil 2014 sõlmitud lepingute ega selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.

5.   Luba võidakse anda juhul, kui kaupade ja tehnoloogiate müümine, tarnimine, üleandmine, eksport või lõigetes 1 ja 2 nimetatud teenuste osutamine on vajalik sellise sündmuse kiiresti ärahoidmiseks või leevendamiseks, millel on tõenäoliselt ränk ja märkimisväärne mõju inimeste tervisele ja ohutusele või keskkonnale. Asjakohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib lubada müümist, tarnimist, üleandmist, eksporti või lõigetes 1 ja 2 osutatud teenuste osutamist ilma eelneva loata, tingimusel et eksportija teatab sellest pädevale asutusele kolme tööpäeva jooksul pärast müügi, tarnimise, üleandmise, ekspordi või teenuste osutamise toimumist, esitades ilma eelneva loata toimunud müügi, tarnimise, üleandmise, ekspordi või teenuste osutamise üksikasjalikud ja asjakohased põhjendused.”

| 6) | Artikli 4a lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Keelatud on Venemaal (sealhulgas selle majandusvööndis ja mandrilaval) järgmiste uuringu- ja tootmisprojektide kategooriate jaoks vajalike seonduvate teenuste otsene või kaudne osutamine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või kasutades liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid:






  a) | naftauuringud ja -tootmine rohkem kui 150 meetri sügavuses vees; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 4a lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Keelatud on Venemaal (sealhulgas selle majandusvööndis ja mandrilaval) järgmiste uuringu- ja tootmisprojektide kategooriate jaoks vajalike seonduvate teenuste otsene või kaudne osutamine liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või kasutades liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid:

a)

naftauuringud ja -tootmine rohkem kui 150 meetri sügavuses vees;

| b) | naftauuringud ja -tootmine põhjapolaarjoonest põhja poole jäävas avamerepiirkonnas ümber põhjapooluse; |
| --- | --- |

b)

naftauuringud ja -tootmine põhjapolaarjoonest põhja poole jäävas avamerepiirkonnas ümber põhjapooluse;

| c) | projektid, millel on võimekus toota naftat kildakihtides leiduvast toorainest hüdrofrakkimise teel; see ei kehti läbi kildakihtide toimuvale uurimisele ja tootmisele eesmärgiga leida muid kui kildalasundeid või kaevandada neist naftat.” |
| --- | --- |

c)

projektid, millel on võimekus toota naftat kildakihtides leiduvast toorainest hüdrofrakkimise teel; see ei kehti läbi kildakihtide toimuvale uurimisele ja tootmisele eesmärgiga leida muid kui kildalasundeid või kaevandada neist naftat.”

Artikkel 2

Otsuse 2014/659/ÜVSP põhjendus 5 asendatakse järgmisega:

| „(5) | Selles kontekstis on asjakohane laiendada keeldu seoses teatud finantsinstrumentidega. Riigi omandis olevatele Venemaa finantseerimisasutustele, Venemaa kaitsesektori teatud üksustele ja Venemaa teatud üksustele, kelle põhiline tegevusala on nafta müük või transport, tuleks kehtestada täiendavad kapitaliturgudele juurdepääsu piirangud. Kõnealused keelud ei mõjuta finantsteenuseid, millele artiklis 1 ei ole osutatud.” |
| --- | --- |

„(5)

Selles kontekstis on asjakohane laiendada keeldu seoses teatud finantsinstrumentidega. Riigi omandis olevatele Venemaa finantseerimisasutustele, Venemaa kaitsesektori teatud üksustele ja Venemaa teatud üksustele, kelle põhiline tegevusala on nafta müük või transport, tuleks kehtestada täiendavad kapitaliturgudele juurdepääsu piirangud. Kõnealused keelud ei mõjuta finantsteenuseid, millele artiklis 1 ei ole osutatud.”

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 4. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  Nõukogu 31. juuli 2014. aasta otsus 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 229, 31.7.2014, lk 13).

1

(2)  Nõukogu 8. septembri 2014. aasta otsus 2014/659/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 271, 12.9.2014, lk 54).

2

---

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/61

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

3. detsember 2014,

millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2002/249/EÜ teatavate kaitsemeetmete kohta seoses teatavate Myanmarist imporditud inimtoiduks ettenähtud kala- ja akvakultuuri toodetega

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 9057 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/873/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artikli 22 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2002/249/EÜ (3) on kehtestatud teatavad kaitsemeetmed teatavate Myanmarist imporditud inimtoiduks ettenähtud kala- ja akvakultuuri toodete suhtes ja on täpsustatud, milliseid teste liikmesriigid peavad krevettide puhul tegema. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2002/249/EÜ (3) on kehtestatud teatavad kaitsemeetmed teatavate Myanmarist imporditud inimtoiduks ettenähtud kala- ja akvakultuuri toodete suhtes ja on täpsustatud, milliseid teste liikmesriigid peavad krevettide puhul tegema.

| (2) | Otsusega 2002/249/EÜ on ette nähtud, et otsus tuleb läbi vaadata arvestades Myanmari pädevate asutuste pakutavaid tagatisi ja liikmesriikide tehtud testide tulemusi. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2002/249/EÜ on ette nähtud, et otsus tuleb läbi vaadata arvestades Myanmari pädevate asutuste pakutavaid tagatisi ja liikmesriikide tehtud testide tulemusi.

| (3) | Akvakultuuri toodete Myanmarist ELi importimine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

(3)

Akvakultuuri toodete Myanmarist ELi importimine ei ole lubatud.

| (4) | Klooramfenikooli ja nitrofuraanide kasutamine kala- ja akvakultuuri toodetes on Myanmaris alates 16. novembrist 2011. aastast Birma õigusakti 6/2011 kohaselt keelatud. |
| --- | --- |

(4)

Klooramfenikooli ja nitrofuraanide kasutamine kala- ja akvakultuuri toodetes on Myanmaris alates 16. novembrist 2011. aastast Birma õigusakti 6/2011 kohaselt keelatud.

| (5) | Myanmari pädevad asutused on alates keelu jõustumist teinud kalatoodete kontrollteste ja toodetes ei ole avastatud klooramfenikooli ega nitrofuraani. |
| --- | --- |

(5)

Myanmari pädevad asutused on alates keelu jõustumist teinud kalatoodete kontrollteste ja toodetes ei ole avastatud klooramfenikooli ega nitrofuraani.

| (6) | Ükski otsuse 2002/249/EÜ artiklis 2 osutatud test, mida liikmesriigid on teinud Myanmarist pärit krevettide puhul, ei ole alates 2009. aasta juunist andnud mitterahuldavaid tulemusi. Seetõttu ei ole iga saadetist enam vaja eelkõige klooramfenikooli avastamiseks kontrollida. |
| --- | --- |

(6)

Ükski otsuse 2002/249/EÜ artiklis 2 osutatud test, mida liikmesriigid on teinud Myanmarist pärit krevettide puhul, ei ole alates 2009. aasta juunist andnud mitterahuldavaid tulemusi. Seetõttu ei ole iga saadetist enam vaja eelkõige klooramfenikooli avastamiseks kontrollida.

| (7) | Otsus 2002/249/EÜ tuleks vastavalt kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Otsus 2002/249/EÜ tuleks vastavalt kehtetuks tunnistada.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2002/249/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. detsember 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

2

(3)  Komisjoni otsus 2002/249/EÜ, 27. märts 2002, teatavate kaitsemeetmete kohta seoses teatavate Myanmarist imporditud inimtoiduks ettenähtud kala- ja akvakultuuri toodetega (ELT L 84, 28.3.2002, lk 73).

3

---

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/63 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/63

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

3. detsember 2014,

millega muudetakse kohaldamisaja osas otsust 2008/866/EÜ erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse inimtoiduks ettenähtud kahepoolmeliste molluskite import Peruust

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 9113 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/874/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti i,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 178/2002 on sätestatud põhimõtted, mis käsitlevad toitu ja sööta üldiselt ning eelkõige toidu ja sööda ohutust liidus ja liikmesriikides. Sellega on ette nähtud kiireloomulised meetmed juhuks, kui ilmneb, et kolmandast riigist imporditud toit või sööt võib tõsiselt ohustada inimeste või loomade tervist või keskkonda ning seda riski ei saa rahuldavalt ohjata asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmete abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 178/2002 on sätestatud põhimõtted, mis käsitlevad toitu ja sööta üldiselt ning eelkõige toidu ja sööda ohutust liidus ja liikmesriikides. Sellega on ette nähtud kiireloomulised meetmed juhuks, kui ilmneb, et kolmandast riigist imporditud toit või sööt võib tõsiselt ohustada inimeste või loomade tervist või keskkonda ning seda riski ei saa rahuldavalt ohjata asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmete abil.

| (2) | Komisjoni otsus 2008/866/EÜ (2) võeti vastu pärast A-hepatiidi puhangut inimestel seoses Peruust imporditud ning A-hepatiidi viirusesse nakatunud kahepoolmeliste molluskite tarbimisega. Kõnealust otsust kohaldati esialgu kuni 31. märtsini 2009, kuid komisjoni rakendusotsusega 2013/636/EL (3) pikendati kohaldamisaega kuni 30. novembrini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsus 2008/866/EÜ (2) võeti vastu pärast A-hepatiidi puhangut inimestel seoses Peruust imporditud ning A-hepatiidi viirusesse nakatunud kahepoolmeliste molluskite tarbimisega. Kõnealust otsust kohaldati esialgu kuni 31. märtsini 2009, kuid komisjoni rakendusotsusega 2013/636/EL (3) pikendati kohaldamisaega kuni 30. novembrini 2014.

| (3) | Peruu pädeval asutusel paluti esitada piisav garantii, et väljaselgitatud puudused seiresüsteemis viiruse avastamiseks elusatel kahepoolmelistel molluskitel on kõrvaldatud. Eelkõige tuleks esitada seireprogrammi tulemused kolmnurk-karpide (Donax spp.) kohta. Hoolimata asjaolust, et kolmnurk-karbid (Donax spp.) põhjustasid kõnealuse A-hepatiidi puhangu inimestel, ei ole seireprogrammi tulemusi selle liigi puhul komisjonile esitatud. Seepärast ei saa komisjon järeldada, et teatavate kahepoolmeliste molluskite puhul praegu Peruus kehtiv kontrollisüsteem ja seirekava suudab pakkuda liidu õigusaktidega nõutud garantiid. Sellest tulenevalt tuleks säilitada erakorralisi meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Peruu pädeval asutusel paluti esitada piisav garantii, et väljaselgitatud puudused seiresüsteemis viiruse avastamiseks elusatel kahepoolmelistel molluskitel on kõrvaldatud. Eelkõige tuleks esitada seireprogrammi tulemused kolmnurk-karpide (Donax spp.) kohta. Hoolimata asjaolust, et kolmnurk-karbid (Donax spp.) põhjustasid kõnealuse A-hepatiidi puhangu inimestel, ei ole seireprogrammi tulemusi selle liigi puhul komisjonile esitatud. Seepärast ei saa komisjon järeldada, et teatavate kahepoolmeliste molluskite puhul praegu Peruus kehtiv kontrollisüsteem ja seirekava suudab pakkuda liidu õigusaktidega nõutud garantiid. Sellest tulenevalt tuleks säilitada erakorralisi meetmeid.

| (4) | Seepärast tuleks otsuse 2008/866/EÜ kohaldamisaega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsuse 2008/866/EÜ kohaldamisaega vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/866/EÜ artiklis 5 asendatakse kuupäev „30. november 2014” kuupäevaga „30. november 2015”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. detsember 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni otsus 2008/866/EÜ, 12. november 2008, erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse inimtoiduks ettenähtud kahepoolmeliste molluskite import Peruust (ELT L 307, 18.11.2008, lk 9).

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2013/636/EL, 31. oktoober 2013, millega muudetakse kohaldamisaja osas otsust 2008/866/EÜ erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse inimtoiduks ettenähtud kahepoolmeliste molluskite import Peruust (ELT L 293, 5.11.2013, lk 42).

3

---

| 5.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 349/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 349/65

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

4. detsember 2014,

veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodete standardi EN 15649-2:2009+A2:2013 ning statsionaarse treenimisvarustuse standardi EN 957–6:2010+A1:2014 viidete avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/875/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõike 1 kohaselt võivad tootjad turule viia ainult ohutuid tooteid. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõike 1 kohaselt võivad tootjad turule viia ainult ohutuid tooteid.

| (2) | Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõike 2 teise lõigu kohaselt loetakse toode asjakohaste riiklike standarditega reguleeritavate ohtude ja ohukategooriate osas ohutuks, kui see vastab riiklikele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid, mille viitenumbrid peab komisjon olema avaldanud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 4 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõike 2 teise lõigu kohaselt loetakse toode asjakohaste riiklike standarditega reguleeritavate ohtude ja ohukategooriate osas ohutuks, kui see vastab riiklikele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid, mille viitenumbrid peab komisjon olema avaldanud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 4 lõikele 2.

| (3) | Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt töötavad Euroopa standardiorganid Euroopa standardeid välja komisjoni antud volituste alusel. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt töötavad Euroopa standardiorganid Euroopa standardeid välja komisjoni antud volituste alusel.

| (4) | Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt peab komisjon nende standardite viited avaldama. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt peab komisjon nende standardite viited avaldama.

| (5) | 21. aprillil 2005 võttis komisjon vastu otsuse 2005/323/EÜ (2) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodete Euroopa standardid. |
| --- | --- |

(5)

21. aprillil 2005 võttis komisjon vastu otsuse 2005/323/EÜ (2) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodete Euroopa standardid.

| (6) | Komisjon andis 6. septembril 2005 Euroopa standardiorganisatsioonidele volituse M/372 koostada Euroopa standardid, milles käsitletakse veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodetega seotud põhiriske, nimelt uppumist ja peaaegu uppumist, aga ka muid tootedisainiga seotud riske, sh eemaletriivimine, toetuspunkti kadumine, suurelt kõrguselt kukkumine, kinnijäämine või takerdumine veepinnast üleval- või allpool, ootamatu ujuvuse kadumine, ümberminek, temperatuurišokk, samuti nende toodete kasutamisest tuleneda võivaid riske, näiteks kokkupõrge või löögid, ning riske, mis on seotud tuulte, hoovuste ja loodetega. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon andis 6. septembril 2005 Euroopa standardiorganisatsioonidele volituse M/372 koostada Euroopa standardid, milles käsitletakse veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodetega seotud põhiriske, nimelt uppumist ja peaaegu uppumist, aga ka muid tootedisainiga seotud riske, sh eemaletriivimine, toetuspunkti kadumine, suurelt kõrguselt kukkumine, kinnijäämine või takerdumine veepinnast üleval- või allpool, ootamatu ujuvuse kadumine, ümberminek, temperatuurišokk, samuti nende toodete kasutamisest tuleneda võivaid riske, näiteks kokkupõrge või löögid, ning riske, mis on seotud tuulte, hoovuste ja loodetega.

| (7) | Euroopa Standardikomitee võttis komisjoni volituse alusel vastu ujuvate vabaajatoodete Euroopa standardite seeria (EN 15649, osad 1–7). Komisjon võttis 18. juulil 2013 vastu rakendusotsuse 2013/390/EL, (3) milles sätestatakse, et ujuvate vabaajatoodete Euroopa standardid EN 15649 (osad 1–7) vastavad neis käsitletavate ohtude osas direktiivi 2001/95/EÜ üldisele ohutusnõudele ja avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Standardikomitee võttis komisjoni volituse alusel vastu ujuvate vabaajatoodete Euroopa standardite seeria (EN 15649, osad 1–7). Komisjon võttis 18. juulil 2013 vastu rakendusotsuse 2013/390/EL, (3) milles sätestatakse, et ujuvate vabaajatoodete Euroopa standardid EN 15649 (osad 1–7) vastavad neis käsitletavate ohtude osas direktiivi 2001/95/EÜ üldisele ohutusnõudele ja avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias.

| (8) | Sealtpeale on Euroopa Standardikomitee läbi vaadanud veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodete Euroopa standardi EN 15649-2:2009+A2:2013. |
| --- | --- |

(8)

Sealtpeale on Euroopa Standardikomitee läbi vaadanud veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodete Euroopa standardi EN 15649-2:2009+A2:2013.

| (9) | Euroopa standard EN 15649-2:2009+A2:2013 vastab volitusele M/372 ja direktiivi 2001/95/EÜ üldisele ohutusnõudele. Selle standardi viide tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa standard EN 15649-2:2009+A2:2013 vastab volitusele M/372 ja direktiivi 2001/95/EÜ üldisele ohutusnõudele. Selle standardi viide tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

| (10) | 27. juuli 2011 võttis komisjon vastu otsuse 2011/476/EL (4) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama statsionaarset treenimisvarustust käsitlevad Euroopa standardid. |
| --- | --- |

(10)

27. juuli 2011 võttis komisjon vastu otsuse 2011/476/EL (4) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama statsionaarset treenimisvarustust käsitlevad Euroopa standardid.

| (11) | Komisjon esitas 5. septembril 2012 standardimise volituse M/506 Euroopa standardiorganisatsioonidele, et töötada välja statsionaarset treenimisvarustust käsitlevad Euroopa standardid. Neis standardeis järgitakse põhimõtet, et tavapäraste või mõistlikult eeldatavate kasutustingimuste korral peab varustuse ehitusest ja turvameetmetest tulenevalt olema vigastuse või tervisekahjustuse oht ja turvalisuse vähenemine minimeeritud. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon esitas 5. septembril 2012 standardimise volituse M/506 Euroopa standardiorganisatsioonidele, et töötada välja statsionaarset treenimisvarustust käsitlevad Euroopa standardid. Neis standardeis järgitakse põhimõtet, et tavapäraste või mõistlikult eeldatavate kasutustingimuste korral peab varustuse ehitusest ja turvameetmetest tulenevalt olema vigastuse või tervisekahjustuse oht ja turvalisuse vähenemine minimeeritud.

| (12) | Euroopa Standardikomitee võttis vastu Euroopa standardid (EN 957, osad 2 ja 4–10) ning Euroopa standardi EN ISO 20957, osa 1. Need kuuluvad komisjoni volituse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Standardikomitee võttis vastu Euroopa standardid (EN 957, osad 2 ja 4–10) ning Euroopa standardi EN ISO 20957, osa 1. Need kuuluvad komisjoni volituse kohaldamisalasse.

| (13) | Komisjon võttis 13. juunil 2014 vastu rakendusotsuse 2014/357/EL, (5) milles sätestatakse, et statsionaarset treenimisvarustust käsitleva Euroopa standardite seeria EN 957 (osad 2 ja 4–10) ja Euroopa standard EN ISO 20957 (osa 1) vastavad neis käsitlevate ohtude osas direktiivi 2001/95/EÜ üldisele ohutusnõudele, ning standardite viitenumbrid avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon võttis 13. juunil 2014 vastu rakendusotsuse 2014/357/EL, (5) milles sätestatakse, et statsionaarset treenimisvarustust käsitleva Euroopa standardite seeria EN 957 (osad 2 ja 4–10) ja Euroopa standard EN ISO 20957 (osa 1) vastavad neis käsitlevate ohtude osas direktiivi 2001/95/EÜ üldisele ohutusnõudele, ning standardite viitenumbrid avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C seerias.

| (14) | Sealtpeale on Euroopa Standardikomitee läbi vaadanud statsionaarse treenimisvarustuse Euroopa standardi EN 957–6:2010+A1:2014. |
| --- | --- |

(14)

Sealtpeale on Euroopa Standardikomitee läbi vaadanud statsionaarse treenimisvarustuse Euroopa standardi EN 957–6:2010+A1:2014.

| (15) | Euroopa standard EN 957–6:2010+A1:2014 vastab volitusele M/506 ja direktiivi 2001/95/EÜ üldisele ohutusnõudele. Selle standardi viide tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa standard EN 957–6:2010+A1:2014 vastab volitusele M/506 ja direktiivi 2001/95/EÜ üldisele ohutusnõudele. Selle standardi viide tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

| (16) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teataja C seerias avaldatakse järgmiste standardite viited:

| a) | EN 15649-2:2009+A2:2013 „Veepinnal või vees kasutatavad ujuvad vabaajatooted — Osa 2: Tarbijate teavitamine”; |
| --- | --- |

a)

EN 15649-2:2009+A2:2013 „Veepinnal või vees kasutatavad ujuvad vabaajatooted — Osa 2: Tarbijate teavitamine”;

| b) | EN 957–6:2010+A1:2014 „Statsionaarne treenimisvarustus — Osa 6: Jooksurajad, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid”. |
| --- | --- |

b)

EN 957–6:2010+A1:2014 „Statsionaarne treenimisvarustus — Osa 6: Jooksurajad, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

1

(2)  Komisjoni otsus 2005/323/EÜ, 21. aprilli 2005, ohutusnõuete kohta, millele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt peavad vastama veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodete Euroopa standardid (ELT L 104, 23.4.2005, lk 39).

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2013/390/EL, 18. juuli 2013, veepinnal või vees kasutatavate ujuvate vabaajatoodete Euroopa standardite seeria EN 15649 (osad 1–7) vastavuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ üldisele ohutusnõudele ning nende standardite viitenumbrite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas (ELT L 196, 19.7.2013, lk 22).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Komisjoni otsus 2011/476/EL, 27. juuli 2011, ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama statsionaarset treenimisvarustust käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (ELT L 196, 28.7.2011, lk 16).

4

(5)  Komisjoni rakendusotsus 2014/357/EL, 13. juuni 2014, statsionaarset treenimisvarustust käsitleva Euroopa standardite seeria EN 957 (osad 2 ja 4–10) ja EN ISO 20957 (osa 1) ning võimlemisvarustust käsitlevate kümne Euroopa standardi vastavuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ üldisele ohutusnõudele ning nende standardite viitenumbrite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas (ELT L 175, 14.6.2014, lk 40).

5

Euroopa Liidu Teatajas

---