# Euroopa Liidu L 340/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 340 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide22. detsember 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 340

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide22. detsember 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1558/2007, 17. detsember 2007, millega kohandatakse alates 1. juulist 2007 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1559/2007, 17. detsember 2007, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava ja muudetakse määrust (EÜ) nr 520/2007 | 8 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1560/2007, 17. detsember 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 21/2004 seoses lammaste ja kitsede elektroonilise identifitseerimise kasutuselevõtu kuupäevaga | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1561/2007, 21. detsember 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1562/2007, 21. detsember 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. jaanuarist 2008 | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1563/2007, 21. detsember 2007, millega avatakse ühenduse 2008. aasta imporditariifikvoodid lammaste, kitsede, lamba- ja kitseliha suhtes | 32 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1564/2007, 21. detsember 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 979/2007, millega avatakse Kanadast pärit sealiha imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine | 36 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1565/2007, 21. detsember 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2535/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega | 37 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1566/2007, 21. detsember 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 46 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1567/2007, 21. detsember 2007, millega määratakse kindlaks kvoodivälise isoglükoosi eksportimise koguseline piirnorm kuni 2007/2008. turustusaasta lõpuni | 58 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1568/2007, 21 detsember 2007 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 951/2006 seoses eksporditoetustega teatavate suhkrute puhul, mida kasutatakse teatavates töödeldud puu- ja köögiviljatoodetes | 62 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1569/2007, 21. detsember 2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel | 66 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1570/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisas loetletud kalatoodete ühenduse kõrvaldamis- ja müügihinnad 2008. kalandusaastaks | 69 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1571/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse 2008. kalandusaastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 II lisas loetletud kalatoodete ühenduse müügihinnad | 77 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1572/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse teatavate kalatoodete võrdlushinnad 2008. kalandusaastaks | 79 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1573/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse teatavate kalandustoodete ülekandetoetus ja kindlasummaline toetus 2008. kalandusaastaks | 83 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1574/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse teatavate kalatoodete eraladustusabi summa 2008. kalandusaastal | 85 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1575/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse rahalise hüvitise ja selle ettemaksu arvutamisel kasutatavad standardväärtused 2008. kalandusaasta jooksul turult kõrvaldatud kalandussaadustele | 86 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1576/2007, 21. detsember 2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 92/2005, millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside osas (
  1
  ) | 89 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1558/2007, 17. detsember 2007, millega kohandatakse alates 1. juulist 2007 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1559/2007, 17. detsember 2007, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava ja muudetakse määrust (EÜ) nr 520/2007

8

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1560/2007, 17. detsember 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 21/2004 seoses lammaste ja kitsede elektroonilise identifitseerimise kasutuselevõtu kuupäevaga

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1561/2007, 21. detsember 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1562/2007, 21. detsember 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. jaanuarist 2008

29

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1563/2007, 21. detsember 2007, millega avatakse ühenduse 2008. aasta imporditariifikvoodid lammaste, kitsede, lamba- ja kitseliha suhtes

32

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1564/2007, 21. detsember 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 979/2007, millega avatakse Kanadast pärit sealiha imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine

36

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1565/2007, 21. detsember 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2535/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega

37

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1566/2007, 21. detsember 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

46

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1567/2007, 21. detsember 2007, millega määratakse kindlaks kvoodivälise isoglükoosi eksportimise koguseline piirnorm kuni 2007/2008. turustusaasta lõpuni

58

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1568/2007, 21 detsember 2007 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 951/2006 seoses eksporditoetustega teatavate suhkrute puhul, mida kasutatakse teatavates töödeldud puu- ja köögiviljatoodetes

62

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1569/2007, 21. detsember 2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel

66

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1570/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisas loetletud kalatoodete ühenduse kõrvaldamis- ja müügihinnad 2008. kalandusaastaks

69

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1571/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse 2008. kalandusaastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 II lisas loetletud kalatoodete ühenduse müügihinnad

77

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1572/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse teatavate kalatoodete võrdlushinnad 2008. kalandusaastaks

79

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1573/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse teatavate kalandustoodete ülekandetoetus ja kindlasummaline toetus 2008. kalandusaastaks

83

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1574/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse teatavate kalatoodete eraladustusabi summa 2008. kalandusaastal

85

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1575/2007, 21. detsember 2007, millega kinnitatakse rahalise hüvitise ja selle ettemaksu arvutamisel kasutatavad standardväärtused 2008. kalandusaasta jooksul turult kõrvaldatud kalandussaadustele

86

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1576/2007, 21. detsember 2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 92/2005, millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside osas (
  1
  )

1

89

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/866/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 6. detsember 2007, millega muudetakse Schengeni konsultatsioonivõrgu 1. osa (tehnilised näitajad) | 92 |
| | | 2007/867/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 20. detsember 2007, Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta lähtuvalt GATT 1994 XXVIII artiklist seoses Uus-Meremaa või WTO tariifikvoodi muutmisega 1994. aasta GATTile lisatud EÜ CXL-loendis | 95 |
| Kirjavahetuse vormis leping Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahel lähtuvalt GATT 1994 XXVIII artiklist seoses uus-Meremaa või suhtes ette nähtud WTO tariifikvoodi muutmisega 1994. aasta GATTile lisatud EÜ CXL-loendis | 96 |
| | | 2007/868/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 20. detsember 2007, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/445/EÜ | 100 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/869/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2005/692/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude gripiga mitmetes kolmandates riikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6693 all)

   (
  1
  ) | 104 |
| | | 2007/870/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, millega kiidetakse heaks 2008. aasta kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ning metssigade ja seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks nimetatud haiguse vastu Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6699 all) | 105 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/866/EÜ

*

Nõukogu otsus, 6. detsember 2007, millega muudetakse Schengeni konsultatsioonivõrgu 1. osa (tehnilised näitajad)

92

2007/867/EÜ

*

Nõukogu otsus, 20. detsember 2007, Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta lähtuvalt GATT 1994 XXVIII artiklist seoses Uus-Meremaa või WTO tariifikvoodi muutmisega 1994. aasta GATTile lisatud EÜ CXL-loendis

95

Kirjavahetuse vormis leping Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahel lähtuvalt GATT 1994 XXVIII artiklist seoses uus-Meremaa või suhtes ette nähtud WTO tariifikvoodi muutmisega 1994. aasta GATTile lisatud EÜ CXL-loendis

96

2007/868/EÜ

*

Nõukogu otsus, 20. detsember 2007, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/445/EÜ

100

Komisjon

2007/869/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2005/692/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude gripiga mitmetes kolmandates riikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6693 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6693 all)

1

104

2007/870/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, millega kiidetakse heaks 2008. aasta kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ning metssigade ja seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks nimetatud haiguse vastu Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6699 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6699 all)

105

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2007/871/ÜVJP |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2007/871/ÜVJP, 20. detsember 2007, millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/448/ÜVJP | 109 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

2007/871/ÜVJP

*

Nõukogu ühine seisukoht 2007/871/ÜVJP, 20. detsember 2007, millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/448/ÜVJP

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 1558/2007,

17. detsember 2007,

millega kohandatakse alates 1. juulist 2007 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, eriti selle artiklit 13,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti personalieeskirjade artikleid 63, 64, 65, 82 ning VII, XI ja XIII lisa, samuti muude teenistujate teenistustingimuste artikli 20 esimest lõiku, artiklit 64 ja artiklit 92,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades, et Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate ostuvõime kasvu tagamiseks paralleelselt liikmesriikide riigiteenistujate omaga tuleks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ning pensione kohandada vastavalt 2007. aasta aruandele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 1. juulist 2007 asendatakse personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus kuupäev „1. juuli 2006” kuupäevaga „1. juuli 2007”.

Artikkel 2

Alates 1. juulist 2007 personalieeskirjade artiklis 66 sätestatud igakuiste põhipalkade tabel, mille alusel arvestatakse töötasusid ja pensione, asendatakse alljärgneva tabeliga:

| 1.7.2007 | Palgajärk |
| --- | --- |
| Palgaaste | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 15 761,93 | 16 424,26 | 17 114,43 | | |
| 15 | 13 930,91 | 14 516,30 | 15 126,30 | 15 547,14 | 15 761,93 |
| 14 | 12 312,60 | 12 829,99 | 13 369,12 | 13 741,07 | 13 930,91 |
| 13 | 10 882,28 | 11 339,57 | 11 816,07 | 12 144,81 | 12 312,60 |
| 12 | 9 618,12 | 10 022,29 | 10 443,43 | 10 733,99 | 10 882,28 |
| 11 | 8 500,81 | 8 858,03 | 9 230,25 | 9 487,05 | 9 618,12 |
| 10 | 7 513,30 | 7 829,02 | 8 158,00 | 8 384,97 | 8 500,81 |
| 9 | 6 640,50 | 6 919,54 | 7 210,31 | 7 410,91 | 7 513,30 |
| 8 | 5 869,09 | 6 115,72 | 6 372,71 | 6 550,01 | 6 640,50 |
| 7 | 5 187,30 | 5 405,28 | 5 632,41 | 5 789,12 | 5 869,09 |
| 6 | 4 584,71 | 4 777,36 | 4 978,11 | 5 116,61 | 5 187,30 |
| 5 | 4 052,11 | 4 222,39 | 4 399,82 | 4 522,23 | 4 584,71 |
| 4 | 3 581,39 | 3 731,89 | 3 888,71 | 3 996,90 | 4 052,11 |
| 3 | 3 165,35 | 3 298,37 | 3 436,97 | 3 532,59 | 3 581,39 |
| 2 | 2 797,64 | 2 915,20 | 3 037,71 | 3 122,22 | 3 165,35 |
| 1 | 2 472,65 | 2 576,55 | 2 684,82 | 2 759,52 | 2 797,64 |

1.7.2007

Palgajärk

Palgaaste

1

2

3

4

5

16

15 761,93

16 424,26

17 114,43

15

13 930,91

14 516,30

15 126,30

15 547,14

15 761,93

14

12 312,60

12 829,99

13 369,12

13 741,07

13 930,91

13

10 882,28

11 339,57

11 816,07

12 144,81

12 312,60

12

9 618,12

10 022,29

10 443,43

10 733,99

10 882,28

11

8 500,81

8 858,03

9 230,25

9 487,05

9 618,12

10

7 513,30

7 829,02

8 158,00

8 384,97

8 500,81

9

6 640,50

6 919,54

7 210,31

7 410,91

7 513,30

8

5 869,09

6 115,72

6 372,71

6 550,01

6 640,50

7

5 187,30

5 405,28

5 632,41

5 789,12

5 869,09

6

4 584,71

4 777,36

4 978,11

5 116,61

5 187,30

5

4 052,11

4 222,39

4 399,82

4 522,23

4 584,71

4

3 581,39

3 731,89

3 888,71

3 996,90

4 052,11

3

3 165,35

3 298,37

3 436,97

3 532,59

3 581,39

2

2 797,64

2 915,20

3 037,71

3 122,22

3 165,35

1

2 472,65

2 576,55

2 684,82

2 759,52

2 797,64

Artikkel 3

Alates 1. juulist 2007 määratakse ametnike ja muude teenistujate töötasude paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade artiklile 64, nagu märgitud alljärgneva tabeli 2. veerus.

Alates 1. jaanuarist 2008 määratakse ametnike ja muude teenistujate ülekannete paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikele 3, nagu märgitud alljärgneva tabeli 3. veerus.

Alates 1. juulist 2007 määratakse pensionide paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikele 2, nagu märgitud alljärgneva tabeli 4. veerus.

Alates 1. maist 2008 määratakse pensionide paranduskoefitsiendid vastavalt personalieeskirjade XIII lisa artikli 20 lõikele 2, nagu märgitud alljärgneva tabeli 5. veerus.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Riik / Koht | Töötasu
  1.7.2007 | Ülekanne
  1.1.2008 | Pension
  1.7.2007 | Pension
  1.5.2008 |
| Bulgaaria | 65,8 | 58,0 | 100,0 | 100,0 |
| Tšehhi Vabariik | 81,2 | 74,7 | 100,0 | 100,0 |
| Taani | 139,4 | 135,3 | 136,1 | 135,3 |
| Saksamaa | 99,3 | 99,7 | 100,0 | 100,0 |
| Bonn | 98,3 | | | |
| Karlsruhe | 96,9 | | | |
| München | 106,6 | | | |
| Eesti | 79,6 | 77,7 | 100,0 | 100,0 |
| Kreeka | 95,3 | 93,3 | 100,0 | 100,0 |
| Hispaania | 100,4 | 96,4 | 100,0 | 100,0 |
| Prantsusmaa | 117,4 | 107,3 | 109,3 | 107,3 |
| Iirimaa | 121,8 | 118,0 | 118,8 | 118,0 |
| Itaalia | 110,6 | 107,1 | 107,8 | 107,1 |
| Varese | 98,6 | | | |
| Küpros | 89,9 | 92,0 | 100,0 | 100,0 |
| Läti | 79,3 | 75,2 | 100,0 | 100,0 |
| Leedu | 71,3 | 67,8 | 100,0 | 100,0 |
| Ungari | 89,8 | 77,7 | 100,0 | 100,0 |
| Malta | 84,8 | 87,0 | 100,0 | 100,0 |
| Madalmaad | 111,5 | 103,0 | 104,7 | 103,0 |
| Austria | 107,8 | 107,2 | 107,3 | 107,2 |
| Poola | 80,7 | 73,0 | 100,0 | 100,0 |
| Portugal | 92,2 | 90,6 | 100,0 | 100,0 |
| Rumeenia | 76,3 | 70,5 | 100,0 | 100,0 |
| Sloveenia | 88,3 | 84,1 | 100,0 | 100,0 |
| Slovakkia | 81,3 | 74,8 | 100,0 | 100,0 |
| Soome | 117,8 | 114,6 | 115,2 | 114,6 |
| Rootsi | 117,0 | 113,7 | 114,4 | 113,7 |
| Ühendkuningriik | 143,1 | 119,8 | 124,5 | 119,8 |
| Culham | 115,9 | | | |

1

2

3

4

5

Riik / Koht

Töötasu

1.7.2007

Ülekanne

1.1.2008

Pension

1.7.2007

Pension

1.5.2008

Bulgaaria

65,8

58,0

100,0

100,0

Tšehhi Vabariik

81,2

74,7

100,0

100,0

Taani

139,4

135,3

136,1

135,3

Saksamaa

99,3

99,7

100,0

100,0

Bonn

98,3

Karlsruhe

96,9

München

106,6

Eesti

79,6

77,7

100,0

100,0

Kreeka

95,3

93,3

100,0

100,0

Hispaania

100,4

96,4

100,0

100,0

Prantsusmaa

117,4

107,3

109,3

107,3

Iirimaa

121,8

118,0

118,8

118,0

Itaalia

110,6

107,1

107,8

107,1

Varese

98,6

Küpros

89,9

92,0

100,0

100,0

Läti

79,3

75,2

100,0

100,0

Leedu

71,3

67,8

100,0

100,0

Ungari

89,8

77,7

100,0

100,0

Malta

84,8

87,0

100,0

100,0

Madalmaad

111,5

103,0

104,7

103,0

Austria

107,8

107,2

107,3

107,2

Poola

80,7

73,0

100,0

100,0

Portugal

92,2

90,6

100,0

100,0

Rumeenia

76,3

70,5

100,0

100,0

Sloveenia

88,3

84,1

100,0

100,0

Slovakkia

81,3

74,8

100,0

100,0

Soome

117,8

114,6

115,2

114,6

Rootsi

117,0

113,7

114,4

113,7

Ühendkuningriik

143,1

119,8

124,5

119,8

Culham

115,9

Artikkel 4

Alates 1. juulist 2007 on personalieeskirjade artikli 42a teises ja kolmandas lõigus osutatud lapsehoolduspuhkuse toetussumma 849,38 eurot ning üksikvanemale vastavalt 1 132,49 eurot.

Artikkel 5

Alates 1. juulist 2007 on personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud majapidamistoetuse põhisumma 158,86 eurot.

Alates 1. juulist 2007 on personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikes 1 osutatud ülalpeetava lapse toetussumma 347,13 eurot.

Alates 1. juulist 2007 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 1 osutatud õppetoetuse summa 235,53 eurot.

Alates 1. juulist 2007 on personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 2 osutatud õppetoetuse summa 84,80 eurot.

Alates 1. juulist 2007 on personalieeskirjade artiklis 69 ja selle VII lisa artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud kodumaalt lahkumise toetuse miinimumsumma 470,83 eurot.

Artikkel 6

Alates 1. jaanuarist 2008 kohandatakse personalieeskirjade VII lisa artikli 8 lõike 2 teises lõigus osutatud kilomeetrite eest makstavat toetust alljärgnevalt:

| | 0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 0 kuni 200 km |
| --- | --- |

0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 0 kuni 200 km

| | 0,3531 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 201 kuni 1 000 km |
| --- | --- |

0,3531 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 201 kuni 1 000 km

| | 0,5884 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 1 001 kuni 2 000 km |
| --- | --- |

0,5884 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 1 001 kuni 2 000 km

| | 0,3531 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 2 001 kuni 3 000 km |
| --- | --- |

0,3531 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 2 001 kuni 3 000 km

| | 0,1177 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 3 001 kuni 4 000 km |
| --- | --- |

0,1177 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 3 001 kuni 4 000 km

| | 0,0567 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 4 001 kuni 10 000 km |
| --- | --- |

0,0567 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul 4 001 kuni 10 000 km

| | 0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul üle 10 000 km. |
| --- | --- |

0 eurot iga kilomeetri kohta vahemaa puhul üle 10 000 km.

Eespool nimetatud kilomeetrite eest makstavale toetusele lisandub kindlasummaline kompensatsioon:

| — | 176,52 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda 725 km kuni 1 450 km, |
| --- | --- |

—

176,52 eurot juhul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda 725 km kuni 1 450 km,

| — | 353,02 eurot, kui töökoha ja päritolukoha vaheline vahemaa raudteed mööda on üle 1 450 km. |
| --- | --- |

—

353,02 eurot, kui töökoha ja päritolukoha vaheline vahemaa raudteed mööda on üle 1 450 km.

Artikkel 7

Alates 1. juulist 2007 on personalieeskirjade VII lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud päevaraha määratud alljärgnevalt:

| — | 36,48 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele; |
| --- | --- |

—

36,48 eurot ametniku puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele;

| — | 29,41 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele. |
| --- | --- |

—

29,41 eurot ametniku puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

Artikkel 8

Alates 1. juulist 2007 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 24 lõikes 3 osutatud sisseseadmistoetuse alampiir:

| — | 1 038,73 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele; |
| --- | --- |

—

1 038,73 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele;

| — | 617,64 eurot teenistujate puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele. |
| --- | --- |

—

617,64 eurot teenistujate puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

Artikkel 9

Alates 1. juulist 2007 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse alammäär 1 245,73 eurot, ülemmäär 2 491,48 eurot ja standardmäär 1 132,49 eurot.

Artikkel 10

Alates 1. juulist 2007 asendatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 63 esitatud igakuiste põhipalkade tabel järgmisega:

| 1.7.2007 | Järk |
| --- | --- |
| Kategooria | Rühm | 1 | 2 | 3 | 4 |
| A | I | 6 348,95 | 7 135,39 | 7 921,83 | 8 708,27 |
| II | 4 607,96 | 5 056,98 | 5 506,00 | 5 955,02 |
| III | 3 872,28 | 4 044,77 | 4 217,26 | 4 389,75 |
| B | IV | 3 719,83 | 4 084,00 | 4 448,17 | 4 812,34 |
| V | 2 921,86 | 3 114,47 | 3 307,08 | 3 499,69 |
| C | VI | 2 778,90 | 2 942,50 | 3 106,10 | 3 269,70 |
| VII | 2 487,22 | 2 571,85 | 2 656,48 | 2 741,11 |
| D | VIII | 2 248,06 | 2 380,46 | 2 512,86 | 2 645,26 |
| IX | 2 164,97 | 2 195,13 | 2 225,29 | 2 255,45 |

1.7.2007

Järk

Kategooria

Rühm

1

2

3

4

A

I

6 348,95

7 135,39

7 921,83

8 708,27

II

4 607,96

5 056,98

5 506,00

5 955,02

III

3 872,28

4 044,77

4 217,26

4 389,75

B

IV

3 719,83

4 084,00

4 448,17

4 812,34

V

2 921,86

3 114,47

3 307,08

3 499,69

C

VI

2 778,90

2 942,50

3 106,10

3 269,70

VII

2 487,22

2 571,85

2 656,48

2 741,11

D

VIII

2 248,06

2 380,46

2 512,86

2 645,26

IX

2 164,97

2 195,13

2 225,29

2 255,45

Artikkel 11

Alates 1. juulist 2007 asendatakse muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 93 esitatud igakuiste põhipalkade tabel järgmisega:

| Teenistusgrupp | 1.7.2007 | Palgajärk |
| --- | --- | --- |
| Palgaaste | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 433,53 | 5 546,53 | 5 661,87 | 5 779,61 | 5 899,81 | 6 022,50 | 6 147,74 |
| 17 | 4 802,29 | 4 902,16 | 5 004,11 | 5 108,17 | 5 214,40 | 5 322,84 | 5 433,53 |
| 16 | 4 244,39 | 4 332,66 | 4 422,76 | 4 514,73 | 4 608,62 | 4 704,46 | 4 802,29 |
| 15 | 3 751,30 | 3 829,31 | 3 908,95 | 3 990,24 | 4 073,22 | 4 157,92 | 4 244,39 |
| 14 | 3 315,50 | 3 384,44 | 3 454,83 | 3 526,67 | 3 600,01 | 3 674,88 | 3 751,30 |
| 13 | 2 930,32 | 2 991,26 | 3 053,46 | 3 116,96 | 3 181,78 | 3 247,95 | 3 315,50 |
| III | 12 | 3 751,25 | 3 829,25 | 3 908,88 | 3 990,16 | 4 073,14 | 4 157,84 | 4 244,30 |
| 11 | 3 315,47 | 3 384,41 | 3 454,79 | 3 526,63 | 3 599,97 | 3 674,83 | 3 751,25 |
| 10 | 2 930,32 | 2 991,25 | 3 053,45 | 3 116,95 | 3 181,77 | 3 247,93 | 3 315,47 |
| 9 | 2 589,91 | 2 643,76 | 2 698,74 | 2 754,86 | 2 812,14 | 2 870,62 | 2 930,32 |
| 8 | 2 289,04 | 2 336,64 | 2 385,23 | 2 434,83 | 2 485,46 | 2 537,15 | 2 589,91 |
| II | 7 | 2 589,84 | 2 643,71 | 2 698,70 | 2 754,83 | 2 812,12 | 2 870,61 | 2 930,32 |
| 6 | 2 288,93 | 2 336,53 | 2 385,13 | 2 434,74 | 2 485,38 | 2 537,07 | 2 589,84 |
| 5 | 2 022,97 | 2 065,05 | 2 108,00 | 2 151,84 | 2 196,60 | 2 242,29 | 2 288,93 |
| 4 | 1 787,92 | 1 825,11 | 1 863,07 | 1 901,82 | 1 941,37 | 1 981,75 | 2 022,97 |
| I | 3 | 2 202,57 | 2 248,29 | 2 294,95 | 2 342,58 | 2 391,20 | 2 440,82 | 2 491,48 |
| 2 | 1 947,17 | 1 987,58 | 2 028,83 | 2 070,94 | 2 113,92 | 2 157,79 | 2 202,57 |
| 1 | 1 721,38 | 1 757,11 | 1 793,57 | 1 830,80 | 1 868,79 | 1 907,58 | 1 947,17 |

Teenistusgrupp

1.7.2007

Palgajärk

Palgaaste

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 433,53

5 546,53

5 661,87

5 779,61

5 899,81

6 022,50

6 147,74

17

4 802,29

4 902,16

5 004,11

5 108,17

5 214,40

5 322,84

5 433,53

16

4 244,39

4 332,66

4 422,76

4 514,73

4 608,62

4 704,46

4 802,29

15

3 751,30

3 829,31

3 908,95

3 990,24

4 073,22

4 157,92

4 244,39

14

3 315,50

3 384,44

3 454,83

3 526,67

3 600,01

3 674,88

3 751,30

13

2 930,32

2 991,26

3 053,46

3 116,96

3 181,78

3 247,95

3 315,50

III

12

3 751,25

3 829,25

3 908,88

3 990,16

4 073,14

4 157,84

4 244,30

11

3 315,47

3 384,41

3 454,79

3 526,63

3 599,97

3 674,83

3 751,25

10

2 930,32

2 991,25

3 053,45

3 116,95

3 181,77

3 247,93

3 315,47

9

2 589,91

2 643,76

2 698,74

2 754,86

2 812,14

2 870,62

2 930,32

8

2 289,04

2 336,64

2 385,23

2 434,83

2 485,46

2 537,15

2 589,91

II

7

2 589,84

2 643,71

2 698,70

2 754,83

2 812,12

2 870,61

2 930,32

6

2 288,93

2 336,53

2 385,13

2 434,74

2 485,38

2 537,07

2 589,84

5

2 022,97

2 065,05

2 108,00

2 151,84

2 196,60

2 242,29

2 288,93

4

1 787,92

1 825,11

1 863,07

1 901,82

1 941,37

1 981,75

2 022,97

I

3

2 202,57

2 248,29

2 294,95

2 342,58

2 391,20

2 440,82

2 491,48

2

1 947,17

1 987,58

2 028,83

2 070,94

2 113,92

2 157,79

2 202,57

1

1 721,38

1 757,11

1 793,57

1 830,80

1 868,79

1 907,58

1 947,17

Artikkel 12

Alates 1. juulist 2007 on muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 94 osutatud sisseseadmistoetuse alampiir:

| — | 781,31 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele; |
| --- | --- |

—

781,31 eurot teenistujate puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele;

| — | 463,22 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele. |
| --- | --- |

—

463,22 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

Artikkel 13

Alates 1. juulist 2007 on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 96 lõike 3 teises lõigus osutatud töötustoetuse alammäär 934,31 eurot, ülemmäär 1 868,61 eurot ja standardmäär 849,38 eurot.

Artikkel 14

Alates 1. juulist 2007 on nõukogu määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76 (2) artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus ette nähtud hüvitised vahetustega töö eest 356,04; 537,38; 587,56 ja 801,03 eurot.

Artikkel 15

Alates 1. juulist 2007 kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68 (3) artiklis 4 osutatud summade suhtes paranduskoefitsienti 5,139465.

Artikkel 16

Alates 1. juulist 2007 asendatakse personalieeskirjade XIII lisa artikli 8 lõikes 2 sätestatud kohaldatavad summad alljärgnevaga:

| 1.7.2007 | Palgajärk |
| --- | --- |
| Palgaaste | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 15 761,93 | 16 424,26 | 17 114,43 | 17 114,43 | 17 114,43 | 17 114,43 | | |
| 15 | 13 930,91 | 14 516,30 | 15 126,30 | 15 547,14 | 15 761,93 | 16 424,26 | | |
| 14 | 12 312,60 | 12 829,99 | 13 369,12 | 13 741,07 | 13 930,91 | 14 516,30 | 15 126,30 | 15 761,93 |
| 13 | 10 882,28 | 11 339,57 | 11 816,07 | 12 144,81 | 12 312,60 | | | |
| 12 | 9 618,12 | 10 022,29 | 10 443,43 | 10 733,99 | 10 882,28 | 11 339,57 | 11 816,07 | 12 312,60 |
| 11 | 8 500,81 | 8 858,03 | 9 230,25 | 9 487,05 | 9 618,12 | 10 022,29 | 10 443,43 | 10 882,28 |
| 10 | 7 513,30 | 7 829,02 | 8 158,00 | 8 384,97 | 8 500,81 | 8 858,03 | 9 230,25 | 9 618,12 |
| 9 | 6 640,50 | 6 919,54 | 7 210,31 | 7 410,91 | 7 513,30 | | | |
| 8 | 5 869,09 | 6 115,72 | 6 372,71 | 6 550,01 | 6 640,50 | 6 919,54 | 7 210,31 | 7 513,30 |
| 7 | 5 187,30 | 5 405,28 | 5 632,41 | 5 789,12 | 5 869,09 | 6 115,72 | 6 372,71 | 6 640,50 |
| 6 | 4 584,71 | 4 777,36 | 4 978,11 | 5 116,61 | 5 187,30 | 5 405,28 | 5 632,41 | 5 869,09 |
| 5 | 4 052,11 | 4 222,39 | 4 399,82 | 4 522,23 | 4 584,71 | 4 777,36 | 4 978,11 | 5 187,30 |
| 4 | 3 581,39 | 3 731,89 | 3 888,71 | 3 996,90 | 4 052,11 | 4 222,39 | 4 399,82 | 4 584,71 |
| 3 | 3 165,35 | 3 298,37 | 3 436,97 | 3 532,59 | 3 581,39 | 3 731,89 | 3 888,71 | 4 052,11 |
| 2 | 2 797,64 | 2 915,20 | 3 037,71 | 3 122,22 | 3 165,35 | 3 298,37 | 3 436,97 | 3 581,39 |
| 1 | 2 472,65 | 2 576,55 | 2 684,82 | 2 759,52 | 2 797,64 | | | |

1.7.2007

Palgajärk

Palgaaste

1

2

3

4

5

6

7

8

16

15 761,93

16 424,26

17 114,43

17 114,43

17 114,43

17 114,43

15

13 930,91

14 516,30

15 126,30

15 547,14

15 761,93

16 424,26

14

12 312,60

12 829,99

13 369,12

13 741,07

13 930,91

14 516,30

15 126,30

15 761,93

13

10 882,28

11 339,57

11 816,07

12 144,81

12 312,60

12

9 618,12

10 022,29

10 443,43

10 733,99

10 882,28

11 339,57

11 816,07

12 312,60

11

8 500,81

8 858,03

9 230,25

9 487,05

9 618,12

10 022,29

10 443,43

10 882,28

10

7 513,30

7 829,02

8 158,00

8 384,97

8 500,81

8 858,03

9 230,25

9 618,12

9

6 640,50

6 919,54

7 210,31

7 410,91

7 513,30

8

5 869,09

6 115,72

6 372,71

6 550,01

6 640,50

6 919,54

7 210,31

7 513,30

7

5 187,30

5 405,28

5 632,41

5 789,12

5 869,09

6 115,72

6 372,71

6 640,50

6

4 584,71

4 777,36

4 978,11

5 116,61

5 187,30

5 405,28

5 632,41

5 869,09

5

4 052,11

4 222,39

4 399,82

4 522,23

4 584,71

4 777,36

4 978,11

5 187,30

4

3 581,39

3 731,89

3 888,71

3 996,90

4 052,11

4 222,39

4 399,82

4 584,71

3

3 165,35

3 298,37

3 436,97

3 532,59

3 581,39

3 731,89

3 888,71

4 052,11

2

2 797,64

2 915,20

3 037,71

3 122,22

3 165,35

3 298,37

3 436,97

3 581,39

1

2 472,65

2 576,55

2 684,82

2 759,52

2 797,64

Artikkel 17

Alates 1. juulist 2007 on personalieeskirjade XIII lisa artikli 14 esimeses lõigus osutatud toetussummad ülalpeetava lapse kohta määratud alljärgnevalt:

| 1.7.2007–31.12.2007 | 319,27 |
| --- | --- |
| 1.1.2008–31.12.2008 | 333,19 |

1.7.2007–31.12.2007

319,27

1.1.2008–31.12.2008

333,19

Artikkel 18

Alates 1. juulist 2007 on personalieeskirjade XIII lisa artikli 15 esimeses lõigus osutatud koolitoetussummad määratud alljärgnevalt:

| 1.7.2007–31.8.2007 | 50,86 |
| --- | --- |
| 1.9.2007–31.8.2008 | 67,83 |

1.7.2007–31.8.2007

50,86

1.9.2007–31.8.2008

67,83

Artikkel 19

Alates 1. juulist 2007 on personalieeskirjade XIII lisa artikli 18 lõike 1 kohaldamise eesmärgil enne 1. maid 2004 jõus olnud personalieeskirjade VII lisa artiklis 4a mainitud kindlasummaline toetus määratud alljärgnevalt:

| — | 122,83 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C4 või C5, |
| --- | --- |

—

122,83 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C4 või C5,

| — | 188,31 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C1, C2 või C3. |
| --- | --- |

—

188,31 eurot kuus ametniku puhul, kes kuulub palgaastmesse C1, C2 või C3.

Artikkel 20

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SILVA

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 337/2007 (ELT L 90, 30.3.2007, lk 1).

1

(2)  Nõukogu määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 300/76, 9. veebruar 1976, millega määratakse kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada hüvitist vahetustega töö eest, ning selle hüvitise määrad ja maksmise tingimused (EÜT L 38, 13.2.1976, lk 1). Määrust on täiendatud määrusega (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 1307/87 (EÜT L 124, 13.5.1987, lk 6) ning viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1873/2006 (ELT L 360, 19.12.2006, lk 61).

2

(3)  Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1750/2002 (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 15).

3

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/8

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1559/2007,

17. detsember 2007,

millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava ja muudetakse määrust (EÜ) nr 520/2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on olnud alates 14. novembrist 1997 rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni (2) osaline. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on olnud alates 14. novembrist 1997 rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni (2) osaline.

| (2) | Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2006. aasta novembri koosolekul vastu soovituse 2006(05) Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni varude taastamise 15-aastase kava kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2006. aasta novembri koosolekul vastu soovituse 2006(05) Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni varude taastamise 15-aastase kava kehtestamise kohta.

| (3) | Varude taastamiseks on ICCATi taastamiskavas sätestatud lubatud kogupüügi järkjärguline vähendamine aastatel 2007–2010, püügipiirangud teatavatel aladel ja aegadel, hariliku tuuni uue alammõõdu, harrastus- ja sportlikku kalapüüki käsitlevad meetmed ning kontrollimeetmed ning ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava rakendamine, et tagada taastamiskava tõhusus. |
| --- | --- |

(3)

Varude taastamiseks on ICCATi taastamiskavas sätestatud lubatud kogupüügi järkjärguline vähendamine aastatel 2007–2010, püügipiirangud teatavatel aladel ja aegadel, hariliku tuuni uue alammõõdu, harrastus- ja sportlikku kalapüüki käsitlevad meetmed ning kontrollimeetmed ning ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava rakendamine, et tagada taastamiskava tõhusus.

| (4) | Kuni hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastaste meetmete rakendamist 2007. aastal käsitleva määruse vastuvõtmiseni rakendati ICCATi soovitusest tulenevate rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks ajutiselt ICCATi Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni varude taastamise kava nõukogu 11. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 643/2007 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 41/2007 Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni soovitatud hariliku tuuni varude taastamise kava kohta). (3) |
| --- | --- |

(4)

Kuni hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastaste meetmete rakendamist 2007. aastal käsitleva määruse vastuvõtmiseni rakendati ICCATi soovitusest tulenevate rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks ajutiselt ICCATi Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni varude taastamise kava nõukogu 11. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 643/2007 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 41/2007 Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni soovitatud hariliku tuuni varude taastamise kava kohta). (3)

| (5) | Seetõttu tuleb ICCATi varude taastamise kava nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (4) artikli 5 kohaselt püsivalt rakendada nõukogu määrusega, millega kehtestatakse varude taastamise kava ja mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleb ICCATi varude taastamise kava nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (4) artikli 5 kohaselt püsivalt rakendada nõukogu määrusega, millega kehtestatakse varude taastamise kava ja mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

| (6) | Mõned ICCATi vastu võetud harilikku tuuni käsitlevad tehnilised meetmed on nüüdseks ühenduse õigusesse üle võetud 7. mai 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 520/2007 (millega sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks). (5) |
| --- | --- |

(6)

Mõned ICCATi vastu võetud harilikku tuuni käsitlevad tehnilised meetmed on nüüdseks ühenduse õigusesse üle võetud 7. mai 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 520/2007 (millega sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks). (5)

| (7) | ICCATi taastamiskava rakendamiseks käesoleva määruse alusel võetud meetmed ja määruse (EÜ) nr 643/2007 alusel ajutiselt võetud meetmed loetakse taastamiskavaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 tähenduses üksnes nende rahastamise eesmärgil kuni 31. detsembrini 2014 alates määruse (EÜ) nr 643/2007 jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(7)

ICCATi taastamiskava rakendamiseks käesoleva määruse alusel võetud meetmed ja määruse (EÜ) nr 643/2007 alusel ajutiselt võetud meetmed loetakse taastamiskavaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 tähenduses üksnes nende rahastamise eesmärgil kuni 31. detsembrini 2014 alates määruse (EÜ) nr 643/2007 jõustumise kuupäevast.

| (8) | Hariliku tuuni suhtes ICCATi kehtestatud uute tehniliste meetmete vastuvõtmiseks ning eespool nimetatud määruse vastuvõtmise ajast kehtivate meetmete ajakohastamiseks tuleb mõned määruse (EÜ) nr 520/2007 sätted välja jätta ja asendada need käesoleva määrusega, |
| --- | --- |

(8)

Hariliku tuuni suhtes ICCATi kehtestatud uute tehniliste meetmete vastuvõtmiseks ning eespool nimetatud määruse vastuvõtmise ajast kehtivate meetmete ajakohastamiseks tuleb mõned määruse (EÜ) nr 520/2007 sätted välja jätta ja asendada need käesoleva määrusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud hariliku tuuni (thunnus thynnus) varude taastamise mitmeaastase kava ühenduses kohaldamise üldeeskirjad. Käesolevat määrust kohaldatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni suhtes.

Kõnealuse taastamiskava eesmärk on saavutada suurema kui 50 % tõenäosusega maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav biomass.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „konventsiooniosalised” – rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osalised ning koostööd tegevad kolmandad riigid, kalastus- ja muud organisatsioonid; |
| --- | --- |

a)

„konventsiooniosalised” – rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osalised ning koostööd tegevad kolmandad riigid, kalastus- ja muud organisatsioonid;

| b) | „kalalaev” – mis tahes laev, mida kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada tuunivarude kasutamiseks ärieesmärgil, sealhulgas kalatöötlemislaevad, transpordilaevad, puksiirlaevad ja ümberlaadimislaevad; |
| --- | --- |

b)

„kalalaev” – mis tahes laev, mida kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada tuunivarude kasutamiseks ärieesmärgil, sealhulgas kalatöötlemislaevad, transpordilaevad, puksiirlaevad ja ümberlaadimislaevad;

| c) | „ühine püügioperatsioon” – kahte või enamat konventsiooniosalise või erineva liikmesriigi lipu all sõitvat laeva hõlmavad toimingud, mille käigus ühe laeva püütud saak loetakse kas täielikult või osaliselt ühe või enama teise laeva saagi hulka kuuluvaks; |
| --- | --- |

c)

„ühine püügioperatsioon” – kahte või enamat konventsiooniosalise või erineva liikmesriigi lipu all sõitvat laeva hõlmavad toimingud, mille käigus ühe laeva püütud saak loetakse kas täielikult või osaliselt ühe või enama teise laeva saagi hulka kuuluvaks;

| d) | „üleviimistoimingud” – hariliku tuuni üleviimine:






  i) | kalalaevalt hariliku tuuni nuumamisega tegelevasse kasvandusse, sh transpordi vältel surnud või pääsenud kalad; |
| --- | --- | --- |

d)

„üleviimistoimingud” – hariliku tuuni üleviimine:

i)

kalalaevalt hariliku tuuni nuumamisega tegelevasse kasvandusse, sh transpordi vältel surnud või pääsenud kalad;

| ii) | hariliku tuuni kasvandusest või tuunimõrrast kalatöötlemislaevale, transpordilaevale või maale; |
| --- | --- |

ii)

hariliku tuuni kasvandusest või tuunimõrrast kalatöötlemislaevale, transpordilaevale või maale;

| e) | „tuunimõrd” – põhja kinnitatud püügivahend, millel on tavaliselt võrksein, mis juhib kalad püünisesse; |
| --- | --- |

e)

„tuunimõrd” – põhja kinnitatud püügivahend, millel on tavaliselt võrksein, mis juhib kalad püünisesse;

| f) | „sumpadesse paigutamine” – tähendab, et elusat harilikku tuuni ei laadita pardale; see hõlmab nii nuumamist kui ka kasvatamist; |
| --- | --- |

f)

„sumpadesse paigutamine” – tähendab, et elusat harilikku tuuni ei laadita pardale; see hõlmab nii nuumamist kui ka kasvatamist;

| g) | „nuumamine” – hariliku tuuni lühiajaline (tavaliselt kaks kuni kuus kuud) sumpadesse paigutamine, et suurendada eelkõige kala rasvasisaldust; |
| --- | --- |

g)

„nuumamine” – hariliku tuuni lühiajaline (tavaliselt kaks kuni kuus kuud) sumpadesse paigutamine, et suurendada eelkõige kala rasvasisaldust;

| h) | „kasvatamine” – hariliku tuuni paigutamine sumpadesse kauemaks kui aastaks, et suurendada üldbiomassi; |
| --- | --- |

h)

„kasvatamine” – hariliku tuuni paigutamine sumpadesse kauemaks kui aastaks, et suurendada üldbiomassi;

| i) | „ümberlaadimine” – kogu või osa kalalaeval oleva hariliku tuuni laadimine teisele kalalaevale; |
| --- | --- |

i)

„ümberlaadimine” – kogu või osa kalalaeval oleva hariliku tuuni laadimine teisele kalalaevale;

| j) | „kalatöötlemislaev” – laev, mille pardal läbivad kalatooted enne pakendamist ühe või mitu järgmistest toimingutest: fileerimine või viilutamine, külmutamine ja/või töötlemine; |
| --- | --- |

j)

„kalatöötlemislaev” – laev, mille pardal läbivad kalatooted enne pakendamist ühe või mitu järgmistest toimingutest: fileerimine või viilutamine, külmutamine ja/või töötlemine;

| k) | „sportlik kalapüük” – kalastamine mittekaubanduslikul eesmärgil, milles osalejad kuuluvad vastavasse riiklikku spordiorganisatsiooni või omavad riiklikku spordilitsentsi; |
| --- | --- |

k)

„sportlik kalapüük” – kalastamine mittekaubanduslikul eesmärgil, milles osalejad kuuluvad vastavasse riiklikku spordiorganisatsiooni või omavad riiklikku spordilitsentsi;

| l) | „harrastuskalapüük” – kalastamine mittekaubanduslikul eesmärgil, milles osalejad ei kuulu riiklikku spordiorganisatsiooni ega oma riiklikku spordilitsentsi; |
| --- | --- |

l)

„harrastuskalapüük” – kalastamine mittekaubanduslikul eesmärgil, milles osalejad ei kuulu riiklikku spordiorganisatsiooni ega oma riiklikku spordilitsentsi;

| m) | „II ülesanne” – ICCATi „Atlandi ookeani tuuni ja selle lähiliikide statistika ja proovivõtmise käsiraamatus” (Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fish, 3. trükk, ICCAT, 1990) määratletud II ülesanne; |
| --- | --- |

m)

„II ülesanne” – ICCATi „Atlandi ookeani tuuni ja selle lähiliikide statistika ja proovivõtmise käsiraamatus” (Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fish, 3. trükk, ICCAT, 1990) määratletud II ülesanne;

| n) | „transpordilaev” – laev, mis võtab vastu harilikku tuuni ja transpordib selle nuumamise või kasvatamisega tegelevatesse kasvandustesse. |
| --- | --- |

n)

„transpordilaev” – laev, mis võtab vastu harilikku tuuni ja transpordib selle nuumamise või kasvatamisega tegelevatesse kasvandustesse.

II   PEATÜKK

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

Artikkel 3

Lubatud kogupüük

Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni lubatud kogupüük, mille on ICCAT kehtestatud konventsiooniosalistele, on järgmine:

| — | 2008. aastal: 28 500 tonni, |
| --- | --- |

—

2008. aastal: 28 500 tonni,

| — | 2009. aastal: 27 500 tonni, |
| --- | --- |

—

2009. aastal: 27 500 tonni,

| — | 2010. aastal: 25 500 tonni. |
| --- | --- |

—

2010. aastal: 25 500 tonni.

Kui ICCATi raames lepitakse kokku uued lubatud kogupüügi mahud, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega esimeses lõikes sätestatud lubatud kogupüügi mahtusid vastavalt kohandada.

Artikkel 4

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma laevade ja mõrdade püügikoormuse vastavus selle liikmesriigi kasutada olevatele hariliku tuuni püügi võimalustele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres.

2.   Iga liikmesriik koostab harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel püüdvatele laevadele ja mõrdadele iga-aastased püügikavad. Liikmesriigid, kelle hariliku tuuni kvoot on väiksem kui 5 % ühenduse kvoodist, võivad vastu võtta erimeetodi oma püügikavas kvoodi haldamiseks ning sellisel juhul ei kohaldata lõike 3 sätteid.

3.   Iga-aastases püügikava määratakse kindlaks:

| a) | muu hulgas artiklis 12 osutatud nimekirjas olevate üle 24meetriste laevade andmed ning neile eraldatud kvoodid; |
| --- | --- |

a)

muu hulgas artiklis 12 osutatud nimekirjas olevate üle 24meetriste laevade andmed ning neile eraldatud kvoodid;

| b) | alla 24meetriste laevade ja mõrdade puhul vähemalt tootjaorganisatsioonidele või samalaadse püügivahendiga kala püüdvate laevade rühmale eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

b)

alla 24meetriste laevade ja mõrdade puhul vähemalt tootjaorganisatsioonidele või samalaadse püügivahendiga kala püüdvate laevade rühmale eraldatud kvoodi.

4.   Iga-aastane püügikava esitatakse komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuaril. Püügikava või kvoodi haldamisele suunatud erimeetodi mis tahes hilisemad muudatused edastatakse komisjonile hiljemalt kümme päeva enne kõnealusele muudatusele vastavat tegevust.

5.   Lipuliikmesriik võtab käesoleva lõike alusel meetmeid, kui tema lipu all sõitev laev:

| a) | ei esitanud artikli 17 lõikes 3 osutatud aruandeid; |
| --- | --- |

a)

ei esitanud artikli 17 lõikes 3 osutatud aruandeid;

| b) | pani toime artiklis 26 osutatud rikkumise. |
| --- | --- |

b)

pani toime artiklis 26 osutatud rikkumise.

Lipuliikmesriik tagab, et tegelik inspekteerimine toimub tema alluvuses olevates sadamates või mõne muu lipuliikmesriigi poolt määratud isiku poolt, kui laev ei asu ühenduse sadamas.

Kui kvoot loetakse ammendatuks, võib lipuliikmesriik laevalt nõuda, et see suunduks viivitamatult tema poolt määratud sadamasse.

6.   Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 31. jaanuaril oma püügikavade rakendamise aruanded eelneva aasta kohta. Kõnealused aruanded hõlmavad järgmist:

| a) | Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel tegelikult harilikku tuuni püüdnud laevade arv; |
| --- | --- |

a)

Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel tegelikult harilikku tuuni püüdnud laevade arv;

| b) | iga laeva kogusaak ja |
| --- | --- |

b)

iga laeva kogusaak ja

| c) | iga laeva poolt Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres veedetud püügipäevade koguarv. |
| --- | --- |

c)

iga laeva poolt Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres veedetud püügipäevade koguarv.

7.   Liikmesriigi ja konventsiooniosalise kodanike vahelised eraviisilise kauplemise lepingud asjaomase liikmesriigi lipu all sõitva kalalaeva kasutamiseks, et kalastada konventsiooniosalise tuunipüügikvoodi raames, sõlmitakse üksnes asjaomase liikmesriigi loal, kes peab sellest teavitama komisjoni ja ICCATi komisjoni.

8.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni iga aasta 1. märtsiks mis tahes liikmesriigi ja konventsiooniosalise kodanike vahelistest eraviisilistest kokkulepetest.

9.   Lõikes 8 osutatud teavitamine hõlmab järgmisi elemente:

| a) | nimekiri kõigist liikmesriigi lipu all sõitvatest kalalaevadest, kellel on eraviisilise kokkuleppe kohaselt lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni; |
| --- | --- |

a)

nimekiri kõigist liikmesriigi lipu all sõitvatest kalalaevadest, kellel on eraviisilise kokkuleppe kohaselt lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni;

| b) | komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta (6) I lisas määratletud laeva sisenumber; |
| --- | --- |

b)

komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta (6) I lisas määratletud laeva sisenumber;

| c) | eraviisiliste kokkulepete kestus; |
| --- | --- |

c)

eraviisiliste kokkulepete kestus;

| d) | liikmesriigi nõusolek eraviisilise kokkuleppega; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi nõusolek eraviisilise kokkuleppega;

| e) | asjaomase konventsiooniosalise nimi; |
| --- | --- |

e)

asjaomase konventsiooniosalise nimi;

10.   Komisjon saadab lõikes 9 osutatud teabe viivitamata ICCATi täitevsekretariaadile.

11.   Komisjon tagab, et konventsiooniosalise tuunipüügikvoodi protsendimäär, mida võib kasutada ühenduse kalalaevade prahtimiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1936/2001 (7) artikli 8b kohaselt, ei ületa 60 %, 40 % ega 20 % vastavalt 2007., 2008. ja 2009. aasta kogukvoodist.

12.   Ühenduse kalalaevade prahtimine hariliku tuuni püügiks Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel on 2010. aastal ja järgnevatel aastatel keelatud.

13.   Iga liikmesriik tagab, et tema hariliku tuuni püüdmiseks prahitud laevade arv ja prahtimise kestus on vastavuses prahtivale riigile eraldatud kvoodiga.

III   PEATÜKK

TEHNILISED MEETMED

Artikkel 5

Kalapüügi keeluaeg

1.   Hariliku tuuni püük pelaagilise õngepüügiga tegeleva suure, üle 24meetrise kalalaevaga on Atlandi ookean idaosas ja Vahemerel keelatud 1. juunist 31. detsembrini, v.a alal, mille koordinaadid on lääne pool 10° läänepikkust ja põhja pool 42° põhjalaiust.

2.   Hariliku tuuni püük seinnoodaga on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud 1. juulist 31. detsembrini.

3.   Hariliku tuuni püük söödalaevaga on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud 15. novembrist 15. maini.

4.   Hariliku tuuni püük pelaagilise püügi traaleriga on Atlandi ookeani idaosas keelatud 15. novembrist 15. maini.

Artikkel 6

Lennukite kasutamine

Lennukite või helikopterite kasutamine hariliku tuuni otsimiseks konventsioonialal on keelatud.

Artikkel 7

Alammõõt

1.   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni alammõõt on 30 kg või 115 cm.

2.   Erandina lõikest 1 ja ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist, kohaldatakse järgmiste harilike tuunide (Thunnus thynnus) suhtes alammõõtu 8 kg või 75 cm:

| a) | Atlandi ookeani idaosast söödalaevade, veoõngede ja pelaagilise püügi traaleritega püütud harilik tuun; |
| --- | --- |

a)

Atlandi ookeani idaosast söödalaevade, veoõngede ja pelaagilise püügi traaleritega püütud harilik tuun;

| b) | Aadria merest kasvatamise eesmärgil püütud harilik tuun. |
| --- | --- |

b)

Aadria merest kasvatamise eesmärgil püütud harilik tuun.

3.   Lõike 2 punkti a eesmärgil võib nõukogu kehtestada komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega hariliku tuuni püügi luba omavate söödalaevade, veoõngedega laevade ja hariliku tuuni püügi kui kaaspüügi luba omavate pelaagilise püügi traalerite maksimumarvu. Söödalaevade ja veoõngedega laevade arv võrdub 2006. aastal hariliku tuuni sihtpüügiga tegelenud ühenduse laevade arvuga. Pelaagilise püügi traalerite arv võrdub 2006. aastal hariliku tuuni püügi kui kaaspüügi luba omavate ühenduse laevade arvuga.

4.   Lõike 2 punkti a eesmärgil võib nõukogu jaotada komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega lõike kolm kohaselt kindlaks määratud laevade arvu liikmesriikide vahel.

5.   Lõike 2 punkti a eesmärgil jaotatakse kuni 10 % ühenduse 8 kuni 30 kg kaaluva või 75 kuni 115 cm pikkuse hariliku tuuni püügikvoodist lõigetes 3 ja 4 osutatud püügiloaga laevade vahel, kusjuures alla 17meetrise üldpikkusega söödalaevad võivad püüda maksimaalselt 200 tonni vähemalt 6,4 kg kaaluvat või 70 cm pikkust harilikku tuuni. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal otsustada kvalifitseeritud häälteenamusega ühenduse kvoodi jaotamise liikmesriikide vahel.

6.   Ühenduse 8 kuni 30 kg kaaluva hariliku tuuni püügikvoodist võib jaotada Atlandi ookeani idaosas kuni 2 %. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal otsustada kvalifitseeritud häälteenamusega ühenduse kvoodi jaotamise liikmesriikide vahel.

7.   Täiendavad eritingimused Atlandi ookeani idaosast söödalaevade, veoõngede ja pelaagilise püügi traaleritega püütud hariliku tuuni suhtes on sätestatud I lisas.

Artikkel 8

Hariliku tuuni valikuuringu programm

1.   Iga liikmesriik kehtestab valikuuringuprogrammi püütud hariliku tuuni koguse hindamiseks suuruse kaupa.

2.   Sumpadest võetakse suuruseproovideks 100 isendit 100 tonni eluskala kohta või 10 % sumbas olevate kalade kogusest. Suuruseproov võetakse pikkuse või kaalu järgi kalakasvanduses saagikogumise ajal ning surnud kaladest nende transportimise ajal vastavalt ICCATi poolt II ülesande raames vastuvõetud aruandemetoodikale.

3.   Kauem kui aasta kasvatatud kalade suhtes kehtestatakse lisaproovide võtmise metoodika.

4.   Proovid võetakse saagikogumise ajal juhumeetodil kõigist sumpadest. Proove tuleb võtta igal aastal ja nende andmed tuleb edastada komisjonile järgneva aasta 31. maiks.

Artikkel 9

Kaaspüük

1.   Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 2 kohaldamist, lubatakse kõikidel harilikku tuuni aktiivselt püüdvatel või mittepüüdvatel laevadel kaaspüügina püüda alla 30 kg ja mitte vähem kui 10 kg kaaluvat harilikku tuuni maksimaalselt 8 % ulatuses.

2.   Lõikes 1 osutatud protsenti arvutatakse kas kõnealuste laevade kogu kaaspüügi alusel püütud kalade arvust hariliku tuuni lossitud kogusaagi kohta või sellega samaväärse massiprotsendi alusel.

3.   Kaaspüügi arvatakse lipuliikmesriigi kvoodist maha. Kuna hariliku tuuni püük on avatud, siis on lõikes 1 osutatud kaaspüügina püütud surnud kalade vette tagasi laskmine keelatud ja need arvatakse lipuliikmesriigi kvoodist maha.

4.   Hariliku tuuni kaaspüügi lossimiste suhtes kohaldatakse artiklit 14 ja artikli 18 lõiget 1.

Artikkel 10

Harrastuskalapüük

1.   Harrastuskalapüügi ajal on keelatud püüda, hoida pardal, ümber laadida või lossida rohkem kui ühte tuuni ühe merereisi kohta.

2.   Harrastuskalapüügi käigus püütud hariliku tuuni turustamine on keelatud, v.a heategevuslikul eesmärgil.

3.   Iga liikmesriik registreerib harrastuskalapüügi andmed ja edastab need komisjonile. Komisjon edastab selle teabe ICCATi alalisele uuringute ja statistikakomiteele.

4.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et maksimaalses ulatuses tagada harrastuskalapüügi käigus elusana püütud hariliku tuuni, eriti noorkalade, merre tagasilaskmine.

Artikkel 11

Sportlik kalapüük

1.   Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sportliku kalapüügi reguleerimiseks, eelkõige kalapüügilubade kaudu.

2.   Sportliku kalapüügi käigus püütud hariliku tuuni turustamine on keelatud, v.a heategevuslikul eesmärgil.

3.   Iga liikmesriik registreerib sportliku kalapüügi andmed ja edastab need komisjonile. Komisjon edastab selle teabe ICCATi alalisele uuringute ja statistikakomiteele.

4.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et maksimaalses ulatuses tagada sportliku kalapüügi käigus elusana püütud hariliku tuuni, eriti noorkalade, merre tagasilaskmine.

IV   PEATÜKK

KONTROLLIMEETMED

Artikkel 12

Hariliku tuuni aktiivse püügi luba omavate laevade register

1.   Iga liikmesriik saadab komisjonile 31. jaanuariks 2008 elektroonilisel teel kõigi oma lipu all sõitvate kalalaevade nimekirja, kes võivad eripüügiloa alusel püüda Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel aktiivselt harilikku tuuni.

2.   Komisjon saadab kõnealuse nimekirja ICCATi täitevsekretariaadile, et kanda need laevad ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registrisse.

3.   Käesoleva artikli sätetega hõlmatud ning ICCATi registrisse kandmata ühenduse kalalaevad ei tohi Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda, pardale jätta, ümber laadida, transportida, üle viia ega lossida.

4.   Määruse (EÜ) nr 1936/2001 artikli 8a lõigetes 2, 4, 6, 7 ja 8 sätestatud kalapüügilubade eeskirju kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 13

Hariliku tuuni püügi luba omavate tuunimõrdade register

1.   Iga liikmesriik saadab komisjonile 31. jaanuariks 2008 elektroonilisel teel oma nimekirja tuunimõrdadest, millega võidakse eripüügiloa alusel püüda Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni. Nimekiri sisaldab mõrdade nimesid ja registrinumbreid.

2.   Komisjon saadab kõnealuse nimekirja ICCATi täitevsekretariaadile, et kanda need tuunimõrrad ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate tuunimõrdade registrisse.

3.   ICCATi registrisse kandmata ühenduse tuunimõrdadega ei tohi Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda ega nendega püütud tuune pardale jätta, ümber laadida ega lossida.

4.   Määruse (EÜ) nr 1936/2001 artikli 8a lõikeid 2, 4, 6, 7 ja 8 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 14

Määratud sadamad

1.   Liikmesriigid määravad lossimiseks kasutatava koha või rannikulähedase koha (määratud sadamad), kus tohib harilikku tuuni lossida või ümber laadida.

2.   Liikmesriigid esitavad määratud sadamate nimekirja komisjonile igal aastal hiljemalt 1. aprillil. Komisjon saadab selle igal aastal enne 15. aprilli ICCATi täitevsekretariaadile. Kõigist nimekirja muudatustest teatatakse komisjonile ICCATi täitevsekretariaadile edastamiseks vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.

3.   Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni mis tahes koguste maha või ümber laadimine artiklis 12 osutatud laevadelt on keelatud mujal kui konventsiooniosaliste ja liikmesriikide poolt määratud sadamates vastavalt lõigetele 1 ja 2.

4.   Vastavalt I lisas sätestatud eritingimustele kohaldatakse käesolevat sätet Atlandi ookeani idaosas söödalaevadega, veoõngedega ja pelaagilise püügi traaleritega püütud hariliku tuuni lossimise ja ümberlaadimise suhtes.

Artikkel 15

Dokumenteerimisnõuded

1.   Lisaks nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (8) artiklite 6 ja 8 nõuete täitmisele peavad artiklis 12 osutatud ühenduse kalalaeva kapten sisestama püügipäevikusse vajaduse korral II lisas loetletud teabe.

2.   Artiklis 12 osutatud ühenduse laeva kapten, kes osaleb ühises püügioperatsioonis, märgib püügipäevikusse järgmise lisateabe:

| a) | kui saak võetakse pardale või paigutatakse sumpadesse:






  — | ühise püügioperatsiooni käigus püütud saagi kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- | --- |

a)

kui saak võetakse pardale või paigutatakse sumpadesse:

—

ühise püügioperatsiooni käigus püütud saagi kuupäev ja kellaaeg;

| — | ühise püügioperatsiooni käigus püütud saagi asukoht (pikkus- ja laiuskraad); |
| --- | --- |

—

ühise püügioperatsiooni käigus püütud saagi asukoht (pikkus- ja laiuskraad);

| — | pardale võetud või sumpadesse paigutatud hariliku tuuni saagi kogus; |
| --- | --- |

—

pardale võetud või sumpadesse paigutatud hariliku tuuni saagi kogus;

| — | kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung. |
| --- | --- |

—

kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung.

| b) | laevade puhul, mis osalevad ühises püügioperatsioonis, kuid ei osale kala üleviimistoimingutes:






  — | ühise püügioperatsiooni kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- | --- |

b)

laevade puhul, mis osalevad ühises püügioperatsioonis, kuid ei osale kala üleviimistoimingutes:

—

ühise püügioperatsiooni kuupäev ja kellaaeg;

| — | ühise püügioperatsiooni asukoht (pikkus- ja laiuskraad); |
| --- | --- |

—

ühise püügioperatsiooni asukoht (pikkus- ja laiuskraad);

| — | teade selle kohta, et kõnealune laev ei ole saaki pardale võtnud ega sumpadesse paigutanud; |
| --- | --- |

—

teade selle kohta, et kõnealune laev ei ole saaki pardale võtnud ega sumpadesse paigutanud;

| — | kalapüügilaeva(de) nimi (nimed) ja rahvusvaheline raadiokutsung (rahvusvahelised raadiokutsungid). |
| --- | --- |

—

kalapüügilaeva(de) nimi (nimed) ja rahvusvaheline raadiokutsung (rahvusvahelised raadiokutsungid).

3.   Kui ühises püügioperatsioonis osalev kalalaev teatab oma püügivahenditega püütud hariliku tuuni koguse, märgib laeva kapten iga saagi puhul ära selle, millise laeva (milliste laevade) ja millise lipuriigi (milliste lipuriikide) kvoodist nimetatud saak maha arvestatakse.

Artikkel 16

Ühised püügioperatsioonid

1.   Ühe või mitme liikmesriigi lipu all sõitvate laevade hariliku tuuni ühised püügioperatsioonid on lubatud ainult asjaomase lipuliikmesriigi või asjaomaste lipuliikmesriikide nõusolekul.

2.   Loa taotlemise ajal võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed, et saada oma ühises püügioperatsioonis osalevatelt kalalaevadelt üksikasjalikku teavet ühise operatsiooni kestuse, sellega seotud ettevõtjate ning püütud saagi laevade vahel jaotamise süsteemi kohta.

3.   Iga liikmesriik edastab lõikes 2 osutatud teabe komisjonile. Komisjon edastab selle teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile.

Artikkel 17

Püügiaruanded

1.   Artiklis 12 osutatud kalalaeva kapten saadab oma lipuliikmesriikide pädevatele asutustele oma laeva püütud hariliku tuuni koguseid käsitlevad püügiaruanded, sealhulgas aruande nullpüügi kohta.

2.   Esimest korda saadetakse püügiaruanne hiljemalt kümne päeva jooksul pärast Atlandi ookeani idaossa või Vahemerre saabumist või püügireisi algust. Ühiste püügioperatsioonide puhul märgib püügilaeva kapten iga saagi puhul, millise laeva või laevade puhul arvestatakse saagid lipuriigi (lipuriikide) kvoodist maha.

3.   Alates iga aasta 1. juunist saadab kalalaeva kapten hariliku tuuni püügikoguste aruandeid, sh nullpüügiaruandeid, iga viie päeva kohta.

4.   Iga liikmesriik edastab saadud püügiaruanded elektroonilisel teel või muul viisil komisjonile. Komisjon edastab selle teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile.

5.   Liikmesriigid teatavad enne iga kuu viieteistkümnendat kuupäeva komisjonile elektroonilisel kujul Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni kogused, mis on nende lipu all sõitvate laevade poolt lossitud, ümberlaaditud, püütud või sumpadesse paigutatud eelmise kuu jooksul. Komisjon edastab selle teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile.

Artikkel 18

Lossimine

1.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 7 esitab käesoleva määruse artiklis 12 osutatud ühenduse laeva kapten või tema esindaja selle liikmesriigi (sealhulgas lipuliikmesriigi) pädevale asutusele või konventsiooniosalisele, kelle sadamat või lossimisrajatist ta soovib kasutada, vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega järgmise teabe:

| a) | eeldatav saabumisaeg; |
| --- | --- |

a)

eeldatav saabumisaeg;

| b) | pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus; |
| --- | --- |

b)

pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus;

| c) | teave piirkonna kohta, kus saak püüti. |
| --- | --- |

c)

teave piirkonna kohta, kus saak püüti.

2.   Juhul kui lossimine toimub muu kui lipuliikmesriigi poolt määratud sadamas, saadab selle liikmesriigi pädev asutus 48 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist teate lossimise kohta laeva lipuriigi pädevale asutusele.

3.   Käesolevat sätet ei kohaldata Atlandi ookeani idaosas söödalaevaga, veoõngede ja pelaagilise püügi traaleriga püütud harilikku tuuni lossimise suhtes.

Artikkel 19

Ümberlaadimine

1.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 11 on hariliku tuuni ümberlaadimine Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud, v.a suuri tuunikalasid õngega püüdvate laevade puhul, kes tegutsevad vastavalt muudetud ICCATi soovitusele 2005(06), millega kehtestatakse suuri tuunikalasid õngega püüdvate laevade ümberlaadimise kava.

2.   Enne mis tahes sadamasse sisenemist esitab vastuvõtva laeva (püügilaev või töötlemislaev) kapten või tema esindaja selle liikmesriigi pädevale ametiasutusele, mille sadamat ta kasutada soovib, vähemalt 48 tundi enne eeldatavat saabumisaega järgmise teabe:

| a) | eeldatav saabumisaeg; |
| --- | --- |

a)

eeldatav saabumisaeg;

| b) | pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus; |
| --- | --- |

b)

pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus;

| c) | teave geograafiliste piirkondade kohta, kus ümberlaaditava hariliku tuuni saak püüti; |
| --- | --- |

c)

teave geograafiliste piirkondade kohta, kus ümberlaaditava hariliku tuuni saak püüti;

| d) | harilikku tuuni tarniva püügilaeva nimi ja laeva number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris; |
| --- | --- |

d)

harilikku tuuni tarniva püügilaeva nimi ja laeva number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris;

| e) | vastuvõtva laeva nimi ja number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris; |
| --- | --- |

e)

vastuvõtva laeva nimi ja number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris;

| f) | ümberlaaditava hariliku tuuni kogus tonnides. |
| --- | --- |

f)

ümberlaaditava hariliku tuuni kogus tonnides.

3.   Kalapüügilaevad ei tohi teostada ümberlaadimist ilma lipuriigi eelneva loata.

4.   Püügilaeva kapten esitab enne ümberlaadimise alustamist oma lipuriigile järgmise teabe:

| a) | ümberlaaditava hariliku tuuni kogus tonnides; |
| --- | --- |

a)

ümberlaaditava hariliku tuuni kogus tonnides;

| b) | ümberlaadimise kuupäev ja sadam; |
| --- | --- |

b)

ümberlaadimise kuupäev ja sadam;

| c) | vastuvõtva laeva nimi, registrinumber ja number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris; |
| --- | --- |

c)

vastuvõtva laeva nimi, registrinumber ja number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris;

| d) | piirkond, kus tuuni püüti. |
| --- | --- |

d)

piirkond, kus tuuni püüti.

5.   Ümberlaadimissadama liikmesriigi pädev asutus:

| a) | inspekteerib vastuvõtvat laeva pärast sadamasse saabumist ning kontrollib ümberlaaditud kaupa ja vastavaid dokumente; |
| --- | --- |

a)

inspekteerib vastuvõtvat laeva pärast sadamasse saabumist ning kontrollib ümberlaaditud kaupa ja vastavaid dokumente;

| b) | saadab 48 tunni jooksul pärast ümberlaadimist teate ümberlaadimise kohta püügilaeva lipuriigi pädevale asutusele. |
| --- | --- |

b)

saadab 48 tunni jooksul pärast ümberlaadimist teate ümberlaadimise kohta püügilaeva lipuriigi pädevale asutusele.

6.   Artiklis 12 osutatud ühenduse laeva kapten täidab ICCATi ümberlaadimisdeklaratsiooni ja edastab selle oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele. Deklaratsioon esitatakse hiljemalt 15 päeva pärast sadamas toimunud ümberlaadimist vastavalt III lisas kehtestatud vormile.

Artikkel 20

Sumpadesse paigutamine

1.   Liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all nuumamise või kasvatamisega tegelev hariliku tuuni kasvandus asub, esitab liikmesriigile või konventsiooniosalisele, kelle lipu all sõitvad laevad tuuni püüdsid, ning komisjonile ühe nädala jooksul pärast sumpadesse paigutamist vaatleja poolt valideeritud aruande sumpadesse paigutamise kohta. Komisjon edastab selle teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile. Nimetatud aruanne sisaldab määruse (EÜ) nr 1936/2001 artiklis 4b osutatud sumpadesse paigutamise deklaratsioonis sisalduvat teavet.

2.   Kui nuumamise või kasvatamisega tegelev kasvandus asub avamerel, kohaldatakse lõiget 1 mutatis mutandis liikmesriikides suhtes, kus selliste kasvanduste eest vastutavad füüsilised või juriidilised isikud on asutatud.

3.   Enne mis tahes sumpadesse paigutamist teatab nuumamise või kasvatamisega tegeleva kasvanduse liikmesriigi pädev asutus püügilaeva lipuliikmesriigile või lippu kandvale konventsiooniosalisele oma lipu all sõitvate kalalaevade püütud koguste sumpadesse paigutamisest.

Püügilaeva lipuliikmesriik taotleb nuumamise või kasvatamisega tegeleva ettevõtte liikmesriigi pädevalt asutuselt saagi konfiskeerimist ja kala merre tagasilaskmist juhul, kui ta leiab pärast kõnealuse teabega tutvumist, et:

| a) | kalalaeval, kes teatas kalapüügist, ei olnud sumpadesse paigutatud hariliku tuuni jaoks piisavalt kvooti või |
| --- | --- |

a)

kalalaeval, kes teatas kalapüügist, ei olnud sumpadesse paigutatud hariliku tuuni jaoks piisavalt kvooti või

| b) | kalakogusest ei ole nõuetekohaselt teavitatud ning seda ei ole arvesse võetud mis tahes kohaldatava kvoodi arvutamisel või |
| --- | --- |

b)

kalakogusest ei ole nõuetekohaselt teavitatud ning seda ei ole arvesse võetud mis tahes kohaldatava kvoodi arvutamisel või

| c) | kalalaeval, kes teatas kalapüügist, ei ole luba püüda harilikku tuuni. |
| --- | --- |

c)

kalalaeval, kes teatas kalapüügist, ei ole luba püüda harilikku tuuni.

4.   Ühenduse kalalaeva kapten täidab hiljemalt 15 päeva pärast üleviimist vedurpuksiiridele või sumpadesse paigutamist üleviimisdeklaratsiooni vastavalt III lisas kehtestatud vormile ja saadab selle lipuliikmesriigile või lippu kandvale konventsiooniosalisele. Üleviimisdeklaratsioon on üleviidavale kalale sumpadesse transportimise ajal lisatud.

Artikkel 21

Mõrrapüük

1.   Pärast iga tuunimõrraga püüki märgitakse iga mõrra saak üles ning sellekohane teave edastatakse elektroonilisel teel või muul viisil 48 tunni jooksul pärast igat püüki selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on mõrra asukoht.

2.   Iga liikmesriik edastab saadud püügiaruande elektroonilisel teel komisjonile. Komisjon edastab teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile.

Artikkel 22

Kontroll sadamas või kasvanduses

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et kõiki Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni lossimiseks ja/või ümberlaadimiseks määratud sadamasse sisenevaid ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registrisse kantud laevu kontrollitakse sadamas.

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sumpadesse paigutamiste kontrollimiseks oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates nuumamise ja kasvatamisega tegelevates kasvandustes.

3.   Kui nuumamise või kasvatamisega tegelev kasvandus asub avamerel, kohaldatakse lõiget 2 mutatis mutandis liikmesriikides suhtes, kus selliste kasvanduste eest vastutavad füüsilised või juriidilised isikud on asutatud.

Artikkel 23

Ristkontroll

1.   Liikmesriigid kontrollivad, sh laevaseiresüsteemi andmete abil, püügipäevikute täitmist ning püügipäevikutes, üleviimise või ümberlaadimise dokumentides ja püügidokumentides registreeritud asjakohast teavet.

2.   Liikmesriigid võrdlevad kõigi lossimiste, ümberlaadimiste või sumpadesse paigutamiste puhul halduslikku ristkontrolli käigus laevade püügipäevikutes või ümberlaadimisdeklaratsioonides ning lossimisdeklaratsioonides või sumpadesse paigutamise deklaratsioonides liikide kaupa esitatud koguseid ja mis tahes muudes asjakohastes dokumentides, näiteks arvetes ja/või müügiteatistes esitatud koguseid.

Artikkel 24

ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava

1.   Ühenduses kohaldatakse ICCATi neljandal korralisel koosolekul (1975. a novembris Madridis) vastu võetud ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava, mis on esitatud käesoleva määruse IV lisas.

2.   Liikmesriigid, kelle kalalaevadel on lubatud püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel, peavad määrama inspektorid ja inspekteerima kõnealuse kava alusel merel.

3.   Komisjon või selle poolt määratud asutus võib määrata kava elluviimiseks ühenduse inspektoreid.

4.   Komisjon või selle poolt määratud asutus koordineerib ühenduse järelevalve- ja inspekteerimistegevust. Sel eesmärgil võib ta koostada asjaomaste liikmesriikide nõusolekul ühisinspekteerimise programme, mis võimaldavad ühendusel täita kõnealusest kavast tulenevaid kohustusi. Liikmesriigid, kelle laevad tegelevad hariliku tuuni püügiga, võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada nende programmide rakendamist eelkõige vajaliku inim- ja materiaalse ressursi ning nende kasutamise aegade ja piirkondade osas.

5.   Liikmesriigid teatavad iga aasta 1. aprilliks komisjonile inspektorite ja inspekteerimislaevade nimed, keda nad kavatsevad määrata järgmisel aastal kava ellu viima. Selle teabe alusel koostab komisjon koostöös liikmesriikidega esialgse kava ühenduse osalemise kohta kava elluviimises igal aastal ning saadab selle ICCATi sekretariaadile ja liikmesriikidele.

Artikkel 25

Vaatlusprogramm

1.   Iga liikmesriik tagab vaatleja olemasolu talle kuuluvatel üle 15 meetri pikkustel kalalaevadel vähemalt:

| a) | 20 protsendil aktiivsetest seineritest. Ühiste püügioperatsioonide puhul peab vaatleja püügi ajal kohal viibima; |
| --- | --- |

a)

20 protsendil aktiivsetest seineritest. Ühiste püügioperatsioonide puhul peab vaatleja püügi ajal kohal viibima;

| b) | 20 protsendil aktiivsetest pelaagilise püügi traaleritest; |
| --- | --- |

b)

20 protsendil aktiivsetest pelaagilise püügi traaleritest;

| c) | 20 protsendil aktiivsetest õngepüügilaevadest; |
| --- | --- |

c)

20 protsendil aktiivsetest õngepüügilaevadest;

| d) | 20 protsendil aktiivsetest söödalaevadest; |
| --- | --- |

d)

20 protsendil aktiivsetest söödalaevadest;

| e) | 100 protsendil tuunimõrdadest saagi kogumise ajal. |
| --- | --- |

e)

100 protsendil tuunimõrdadest saagi kogumise ajal.

Vaatleja ülesandeks on eelkõige:

| a) | kontrollida laeva vastavust käesolevale määrusele; |
| --- | --- |

a)

kontrollida laeva vastavust käesolevale määrusele;

| b) | dokumenteerida kalastustegevus ja koostada selle kohta aruanne; |
| --- | --- |

b)

dokumenteerida kalastustegevus ja koostada selle kohta aruanne;

| c) | vaadelda ja hinnata saaki ning kontrollida püügipäevikusse tehtud kandeid; |
| --- | --- |

c)

vaadelda ja hinnata saaki ning kontrollida püügipäevikusse tehtud kandeid;

| d) | teha kindlaks ja märkida üles laevad, mis võivad tegeleda kalapüügiga, mis on vastuolus ICCATi kaitsemeetmetega. |
| --- | --- |

d)

teha kindlaks ja märkida üles laevad, mis võivad tegeleda kalapüügiga, mis on vastuolus ICCATi kaitsemeetmetega.

Lisaks sellele teeb vaatleja teadustööd, kogudes näiteks ICCATi taotlusel ICCATi poolt määratletud II ülesande andmeid vastavalt ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhistele.

2.   Iga liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all nuumamise või kasvatamisega tegelev hariliku tuuni kasvandus asub, tagab vaatleja kohaloleku hariliku tuuni sumpadesse paigutamise ja kasvandusest saagi kogumise ajal.

Vaatleja ülesandeks on eelkõige:

| a) | jälgida kasvanduses toimuvat ja teostada järelevalvet määruse (EÜ) nr 1936/2001 artiklite 4a, 4b ja 4c nõuetele vastavuse üle; |
| --- | --- |

a)

jälgida kasvanduses toimuvat ja teostada järelevalvet määruse (EÜ) nr 1936/2001 artiklite 4a, 4b ja 4c nõuetele vastavuse üle;

| b) | valideerida käesoleva määruse artiklis 20 osutatud sumpadesse paigutamise aruandeid; |
| --- | --- |

b)

valideerida käesoleva määruse artiklis 20 osutatud sumpadesse paigutamise aruandeid;

| c) | teha teadustööd, näiteks võtta ICCATi nõutavaid proove vastavalt ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhistele. |
| --- | --- |

c)

teha teadustööd, näiteks võtta ICCATi nõutavaid proove vastavalt ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhistele.

Artikkel 26

Jõustamine

1.   Liikmesriik rakendab oma lipu all sõitva kalalaeva suhtes jõustamismeetmeid juhul, kui vastavalt riigi õigusele on kindlaks tehtud, et laev ei vasta artiklitele 4, 5, 7, 14, 15, 16, 17 ja 19. Kõnealused meetmed võivad olenevalt rikkumise tõsidusest ja vastavalt riigi õigusele olla järgmised:

| a) | rahatrahvid; |
| --- | --- |

a)

rahatrahvid;

| b) | ebaseaduslike püügivahendite ja saagi arestimine; |
| --- | --- |

b)

ebaseaduslike püügivahendite ja saagi arestimine;

| c) | laeva sekvestrimine; |
| --- | --- |

c)

laeva sekvestrimine;

| d) | püügiloa peatamine või tühistamine; |
| --- | --- |

d)

püügiloa peatamine või tühistamine;

| e) | vajaduse korral püügikvoodi vähendamine või tühistamine. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral püügikvoodi vähendamine või tühistamine.

2.   Iga liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all hariliku tuuni kasvandus asub, rakendab selle kasvanduse suhtes jõustamismeetmeid juhul, kui vastavalt selle riigi õigusele on kindlaks tehtud, et see kasvandus ei vasta käesoleva määruse artiklile 20 ja artikli 25 lõikele 2 ning määruse (EÜ) nr 1936/2001 artiklitele 4a, 4b ja 4c. Kõnealused meetmed võivad olenevalt rikkumise tõsidusest ja vastavalt riigi õigusele olla järgmised:

| a) | rahatrahvid; |
| --- | --- |

a)

rahatrahvid;

| b) | nuumamisega tegeleva ettevõtte eemaldamine nuumamiskasvanduste registrist ajutiselt või alatiselt; |
| --- | --- |

b)

nuumamisega tegeleva ettevõtte eemaldamine nuumamiskasvanduste registrist ajutiselt või alatiselt;

| c) | sumpadesse paigutamise või hariliku tuuni koguste turustamise keeld. |
| --- | --- |

c)

sumpadesse paigutamise või hariliku tuuni koguste turustamise keeld.

Artikkel 27

Turumeetmed

1.   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni (Thunnus thynnus) ühendusesisene kaubandus, lossimine, import, eksport, kasvatamiseks või nuumamiseks sumpadesse paigutamine, reeksport ja ümberlaadimine, millega ei ole kaasas käesoleva määrusega nõutud täpset, täielikku ja valideeritud dokumentatsiooni, on keelatud.

2.   Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni (Thunnus thynnus) ühendusesisene kaubandus, import, lossimine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, töötlemine, eksport, reeksport ja ümberlaadimine on keelatud nende kalalaevade puhul, kelle lipuriigil ei ole kõnealuse hariliku tuuni püügiks ICCATi majandamis- ja kaitsemeetmete tingimuste alusel välja antud kvooti, püügilimiiti või püügikoormuse piiranguid või kelle lipuriigi püügivõimalused on ammendatud. Komisjon teavitab ICCATi sekretariaadist saadud teabe põhjal kõiki liikmesriike sellest, et konventsiooniosalise kvoot on ammendunud.

3.   Ühendusesisene kaubandus, import, lossimine, töötlemine ja eksport nuumamise või kasvatamisega tegelevast kasvandusest, mis ei vasta ICCATi hariliku tuuni kasvatamist käsitlevale soovitusele 2006(07), on keelatud.

Artikkel 28

Ümberarvestustegurid

Töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks kohaldatakse ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee poolt vastu võetud ümberarvestustegureid.

Artikkel 29

Rahastamine

Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütava hariliku tuuni mitmeaastane taastamiskava loetakse nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) (9) artikli 21 punkti a alapunkti i eesmärgil ning kuni 31. detsembrini 2014 taastamiskavaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 tähenduses.

V   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 30

Määruse (EÜ) nr 520/2007 muutmine

Määrust (EÜ) nr 520/2007 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artiklid 6 ja 11 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1.

Artiklid 6 ja 11 jäetakse välja;

| 2. | IV lisast jäetakse välja sissekanne hariliku tuuni kohta. |
| --- | --- |

2.

IV lisast jäetakse välja sissekanne hariliku tuuni kohta.

Artikkel 31

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Artiklit 29 kohaldatakse siiski alates 13. juunist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SILVA

---

(1)  15. novembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33.

2

(3)  ELT L 151, 13.6.2007, lk 1.

3

(4)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

4

(5)  ELT L 123, 12.5.2007, lk 3.

5

(6)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 25. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1799/2006 (ELT L 341, 7.12.2006, lk 26).

6

(7)  EÜT L 263, 3.10.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 869/2004 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 8).

7

(8)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

8

(9)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

9

---

I LISA

Atlandi ookeani idaosas söödalaeva, veoõnge ja pelaagilise püügi traaleriga kalastamise suhtes kohaldatavad eritingimused

| 1. | a) | Iga liikmesriik tagab, eripüügiluba omavad laevad kantakse nimekirja, mis sisaldab iga laeva nime ja komisjoni määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas määratletud ühenduse laevastikuregistri numbrit. Liikmesriigid annavad eripüügiloa ainult juhul, kui laev on kantud ICCATi hariliku tuuni püügi loaga laevade registrisse. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Iga liikmesriik tagab, eripüügiluba omavad laevad kantakse nimekirja, mis sisaldab iga laeva nime ja komisjoni määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas määratletud ühenduse laevastikuregistri numbrit. Liikmesriigid annavad eripüügiloa ainult juhul, kui laev on kantud ICCATi hariliku tuuni püügi loaga laevade registrisse.

| b) | Iga liikmesriik saadab 1. aprilliks 2008 komisjonile alapunktis a osutatud nimekirja ja kõik selle muudatused elektroonilise kujul. |
| --- | --- |

b)

Iga liikmesriik saadab 1. aprilliks 2008 komisjonile alapunktis a osutatud nimekirja ja kõik selle muudatused elektroonilise kujul.

| c) | Alapunktis a osutatud nimekirja muudatused edastatakse komisjonile vähemalt viis päeva enne seda, kui uus, nimekirja lisatud laev saabub Atlandi ookeani idaossa. Komisjon edastab muudatused kohe ICCATi sekretariaadile. |
| --- | --- |

c)

Alapunktis a osutatud nimekirja muudatused edastatakse komisjonile vähemalt viis päeva enne seda, kui uus, nimekirja lisatud laev saabub Atlandi ookeani idaossa. Komisjon edastab muudatused kohe ICCATi sekretariaadile.

| 2. | a) | Käesoleva lisa punktis 1 osutatud laevadelt ei tohi lossida ega ümber laadida Atlandi ookeani idaosast püütud hariliku tuuni mis tahes kogust mujal kui liikmesriikide või konventsiooniosaliste määratud sadamates. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Käesoleva lisa punktis 1 osutatud laevadelt ei tohi lossida ega ümber laadida Atlandi ookeani idaosast püütud hariliku tuuni mis tahes kogust mujal kui liikmesriikide või konventsiooniosaliste määratud sadamates.

| b) | Liikmesriigid määravad lossimiseks kasutatava koha või rannikulähedase koha (määratud sadamad), kus on lubatud harilikku tuuni lossida või ümber laadida. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid määravad lossimiseks kasutatava koha või rannikulähedase koha (määratud sadamad), kus on lubatud harilikku tuuni lossida või ümber laadida.

| c) | Liikmesriigid esitavad määratud sadamate nimekirja komisjonile igal aastal hiljemalt 1. aprillil. Komisjon saadab selle igal aastal enne 15. aprilli ICCATi täitevsekretariaadile. Kõigist nimekirja muudatustest teatatakse komisjonile ICCATi täitevsekretariaadile edastamiseks vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist. |
| --- | --- |

c)

Liikmesriigid esitavad määratud sadamate nimekirja komisjonile igal aastal hiljemalt 1. aprillil. Komisjon saadab selle igal aastal enne 15. aprilli ICCATi täitevsekretariaadile. Kõigist nimekirja muudatustest teatatakse komisjonile ICCATi täitevsekretariaadile edastamiseks vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.

| 3. | Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 7 esitab käesoleva artikli punktis 1 ja 2 nimetatud ühenduse laeva kapten või tema esindaja selle liikmesriigi pädevale asutusele (kaasa arvatud oma lipuriigi pädevale asutusele) või konventsiooniosalisele, kelle sadamat või lossimisrajatist ta soovib kasutada, vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega järgmise teabe:






  a) | eeldatav saabumisaeg; |
| --- | --- | --- |

3.

Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 7 esitab käesoleva artikli punktis 1 ja 2 nimetatud ühenduse laeva kapten või tema esindaja selle liikmesriigi pädevale asutusele (kaasa arvatud oma lipuriigi pädevale asutusele) või konventsiooniosalisele, kelle sadamat või lossimisrajatist ta soovib kasutada, vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega järgmise teabe:

a)

eeldatav saabumisaeg;

| b) | pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus; |
| --- | --- |

b)

pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus;

| c) | teave piirkonna kohta, kus saak püüti. |
| --- | --- |

c)

teave piirkonna kohta, kus saak püüti.

| 4. | Iga liikmesriik rakendab püügiaruandluse süsteemi, mis tagab tõhusa järelevalve iga laeva kvoodi kasutamise üle. |
| --- | --- |

4.

Iga liikmesriik rakendab püügiaruandluse süsteemi, mis tagab tõhusa järelevalve iga laeva kvoodi kasutamise üle.

| 5. | Harilikku tuuni tohib turustusviisist olenemata lõpptarbijale jaemüügiks pakkuda ainult siis, kui asjaomases märgistuses või etiketil esitatakse:






  a) | liik ja kasutatud püügivahendid; |
| --- | --- | --- |

5.

Harilikku tuuni tohib turustusviisist olenemata lõpptarbijale jaemüügiks pakkuda ainult siis, kui asjaomases märgistuses või etiketil esitatakse:

a)

liik ja kasutatud püügivahendid;

| b) | püügipiirkond ja -kuupäev. |
| --- | --- |

b)

püügipiirkond ja -kuupäev.

| 6. | Liikmesriigid, kelle söödalaevadel on lubatud Atlandi ookeani idaosas harilikku tuuni püüda, rakendavad järgmisi sabasildiga seotud nõudeid:






  a) | igale harilikule tuunile tuleb kohe pärast mahalaadimist kinnitada sabasilt; |
| --- | --- | --- |

6.

Liikmesriigid, kelle söödalaevadel on lubatud Atlandi ookeani idaosas harilikku tuuni püüda, rakendavad järgmisi sabasildiga seotud nõudeid:

a)

igale harilikule tuunile tuleb kohe pärast mahalaadimist kinnitada sabasilt;

| b) | igal sabasildil peab olema kordumatu identifitseerimisnumber ja see peab olema kantud harilikku tuuni käsitlevatesse statistilistesse dokumentidesse ja olema märgitud mis tahes tuuni sisaldavale pakendile. |
| --- | --- |

b)

igal sabasildil peab olema kordumatu identifitseerimisnumber ja see peab olema kantud harilikku tuuni käsitlevatesse statistilistesse dokumentidesse ja olema märgitud mis tahes tuuni sisaldavale pakendile.

---

II LISA

Püügipäevikule esitatavad nõuded:

Püügipäevikule esitatavad miinimumnõuded

| 1. | Püügipäeviku lehed peavad olema nummerdatud. |
| --- | --- |

1.

Püügipäeviku lehed peavad olema nummerdatud.

| 2. | Püügipäevikut tuleb täita iga päev (keskööl) või enne sadamasse saabumist. |
| --- | --- |

2.

Püügipäevikut tuleb täita iga päev (keskööl) või enne sadamasse saabumist.

| 3. | Püügipäevikut tuleb täita merel tehtavate inspekteerimiste korral. |
| --- | --- |

3.

Püügipäevikut tuleb täita merel tehtavate inspekteerimiste korral.

| 4. | Üks eksemplar igast püügipäeviku lehest peab jääma püügipäevikusse. |
| --- | --- |

4.

Üks eksemplar igast püügipäeviku lehest peab jääma püügipäevikusse.

| 5. | Püügipäevik peab sisaldama andmeid ühe tegevusaasta kohta. |
| --- | --- |

5.

Püügipäevik peab sisaldama andmeid ühe tegevusaasta kohta.

Püügipäevikusse kantav minimaalne standardteave:

| 1. | Kapteni nimi ja aadress |
| --- | --- |

1.

Kapteni nimi ja aadress

| 2. | Sadamad koos väljumis- ja saabumiskuupäevadega |
| --- | --- |

2.

Sadamad koos väljumis- ja saabumiskuupäevadega

| 3. | Laeva nimi, registrinumber, ICCATi number ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (võimaluse korral); ühiste püügioperatsioonide korral kõigi osalevate laevade nimed, registrinumbrid, ICCATi numbrid ja IMO numbrid (võimaluse korral) |
| --- | --- |

3.

Laeva nimi, registrinumber, ICCATi number ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (võimaluse korral); ühiste püügioperatsioonide korral kõigi osalevate laevade nimed, registrinumbrid, ICCATi numbrid ja IMO numbrid (võimaluse korral)

| 4. | Püügivahendid:






  a) | tüübi FAO kood |
| --- | --- | --- |

4.

Püügivahendid:

a)

tüübi FAO kood

| b) | mõõtmed (pikkus, võrgusilma suurus, õngekonksude arv, ...) |
| --- | --- |

b)

mõõtmed (pikkus, võrgusilma suurus, õngekonksude arv, ...)

| 5. | Merel tehtavad toimingud (vähemalt) ühe lausega iga püügipäeva kohta, sh järgmine teave:






  a) | tegevus (kalapüük, aurutamine, ...) |
| --- | --- | --- |

5.

Merel tehtavad toimingud (vähemalt) ühe lausega iga püügipäeva kohta, sh järgmine teave:

a)

tegevus (kalapüük, aurutamine, ...)

| b) | asukoht: täpne asukoht (kraadides ja minutites) päevade kaupa, mis märgitakse iga püügi kohta või keskpäeval, kui selle päeva jooksul kalu ei püütud |
| --- | --- |

b)

asukoht: täpne asukoht (kraadides ja minutites) päevade kaupa, mis märgitakse iga püügi kohta või keskpäeval, kui selle päeva jooksul kalu ei püütud

| c) | teave saagi kohta |
| --- | --- |

c)

teave saagi kohta

| 6. | Liigi määratlus:






  a) | FAO koodi järgi |
| --- | --- | --- |

6.

Liigi määratlus:

a)

FAO koodi järgi

| b) | kogumass kilogrammides päeva kohta |
| --- | --- |

b)

kogumass kilogrammides päeva kohta

| 7. | Kapteni allkiri |
| --- | --- |

7.

Kapteni allkiri

| 8. | Vaatleja allkiri (vajadusel) |
| --- | --- |

8.

Vaatleja allkiri (vajadusel)

| 9. | Kaalumisviis: hinnang, kaalumine pardal |
| --- | --- |

9.

Kaalumisviis: hinnang, kaalumine pardal

| 10. | Püügipäevikusse kantakse kala ekvivalentne eluskaal ja märgitakse hindamisel kasutatud ümberarvestustegurid. |
| --- | --- |

10.

Püügipäevikusse kantakse kala ekvivalentne eluskaal ja märgitakse hindamisel kasutatud ümberarvestustegurid.

Miinimumteave lossimise, ümberlaadimise ja üleviimise puhul:

| 1. | Lossimis-, ümberlaadimis- või üleviimissadamad koos kuupäevadega |
| --- | --- |

1.

Lossimis-, ümberlaadimis- või üleviimissadamad koos kuupäevadega

| 2. | Tooted






  a) | tutvustus |
| --- | --- | --- |

2.

Tooted

a)

tutvustus

| b) | kalade või kastide arv ja kogus kilogrammides |
| --- | --- |

b)

kalade või kastide arv ja kogus kilogrammides

| 3. | Kapteni või laeva agendi allkiri |
| --- | --- |

3.

Kapteni või laeva agendi allkiri

---

III LISA

ICCATi üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsioon

Image

Dokumendi nr ICCATi üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsioon

Image

Kohustused üleviimise või ümberlaadimise korral:

| 1. | Vastuvõtvale puksiir-, töötlemis- või transpordilaevale tuleb esitada üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni originaal. |
| --- | --- |

1.

Vastuvõtvale puksiir-, töötlemis- või transpordilaevale tuleb esitada üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni originaal.

| 2. | Üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni koopiat peab hoidma vastav kalapüügilaev. |
| --- | --- |

2.

Üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni koopiat peab hoidma vastav kalapüügilaev.

| 3. | Edasisi üleviimisi või ümberlaadimisi tehakse laeval tegutseda lubava asjaomase konventsiooniosalise loal. |
| --- | --- |

3.

Edasisi üleviimisi või ümberlaadimisi tehakse laeval tegutseda lubava asjaomase konventsiooniosalise loal.

| 4. | Vastuvõttev laev, kelle valduses kala on, peab üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali alles hoidma kasvanduseni või lossimiskohani. |
| --- | --- |

4.

Vastuvõttev laev, kelle valduses kala on, peab üleviimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali alles hoidma kasvanduseni või lossimiskohani.

| 5. | Üleviimine või ümberlaadimine tuleb kanda iga asjaomase laeva püügipäevikusse. |
| --- | --- |

5.

Üleviimine või ümberlaadimine tuleb kanda iga asjaomase laeva püügipäevikusse.

---

IV LISA

ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava

Komisjon leppis oma neljandal korralisel koosolekul (1975. aasta novembris Madridis) kokku, et:

vastavalt konventsiooni artikli IX lõikele 3 soovitab ICCATi komisjon konventsiooni ja sellest tulenevate meetmete kohaldamise tagamiseks järgmise rahvusvahelise kontrolli korra kehtestamist väljaspool riikide jurisdiktsiooni jäävate vete üle.

| 1. | Kontrolli teostavad konventsiooniosaliste riikide valitsuste kalanduskontrollitalituste inspektorid. ICCATi komisjonile teatatakse selleks valitsuste poolt määratud inspektorite nimed. |
| --- | --- |

1.

Kontrolli teostavad konventsiooniosaliste riikide valitsuste kalanduskontrollitalituste inspektorid. ICCATi komisjonile teatatakse selleks valitsuste poolt määratud inspektorite nimed.

| 2. | Laevadel, mille pardal on inspektorid, heisatakse ICCATi komisjoni poolt heaks kiidetud erilipp või -vimpel näitamaks, et inspektor teostab rahvusvahelist inspekteerimist. Selliselt kasutatavate laevade, mis võivad olla spetsiaalsed inspekteerimislaevad või kalalaevad, nimed teatatakse ICCATi komisjonile esimesel võimalusel. |
| --- | --- |

2.

Laevadel, mille pardal on inspektorid, heisatakse ICCATi komisjoni poolt heaks kiidetud erilipp või -vimpel näitamaks, et inspektor teostab rahvusvahelist inspekteerimist. Selliselt kasutatavate laevade, mis võivad olla spetsiaalsed inspekteerimislaevad või kalalaevad, nimed teatatakse ICCATi komisjonile esimesel võimalusel.

| 3. | Iga inspektor kannab kaasas lipuriigi ametiasutuste poolt ICCATi komisjoni kinnitatud vormis välja antud isikut tõendavat dokumenti, mis antakse talle ametisse määramisel ja kus on kirjas, et tal on volitused tegutseda ICCATi komisjoni poolt heaks kiidetud korras. |
| --- | --- |

3.

Iga inspektor kannab kaasas lipuriigi ametiasutuste poolt ICCATi komisjoni kinnitatud vormis välja antud isikut tõendavat dokumenti, mis antakse talle ametisse määramisel ja kus on kirjas, et tal on volitused tegutseda ICCATi komisjoni poolt heaks kiidetud korras.

| 4. | Vastavalt punktis 9 kokkulepitud korrale peatub riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävates konventsiooni alla kuuluvates vetes parasjagu tuuni või selle lähiliikide püüdmiseks kasutatav laev, kui ta on saanud inspektorit transportivalt laevalt vastava signaali, mis on edastatud rahvusvahelises signalisatsioonikoodis, välja arvatud kalastamise ajal, mille puhul ta peatub kohe pärast kalastamise lõpetamist. Laeva kapten (1) peab inspektori, kellel võib kaasas olla tunnistaja, pardale lubama. Kapten võimaldab inspektoril kontrollida kalasaaki, püügivahendeid ja kõiki asjakohaseid dokumente nii, nagu inspektor peab asjaomase laeva lipuriigiga seotud kehtivate ICCATi komisjoni soovituste järgimise kontrollimiseks vajalikuks, ning inspektor võib küsida mis tahes selgitusi, mida ta peab vajalikuks. |
| --- | --- |

4.

Vastavalt punktis 9 kokkulepitud korrale peatub riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävates konventsiooni alla kuuluvates vetes parasjagu tuuni või selle lähiliikide püüdmiseks kasutatav laev, kui ta on saanud inspektorit transportivalt laevalt vastava signaali, mis on edastatud rahvusvahelises signalisatsioonikoodis, välja arvatud kalastamise ajal, mille puhul ta peatub kohe pärast kalastamise lõpetamist. Laeva kapten (1) peab inspektori, kellel võib kaasas olla tunnistaja, pardale lubama. Kapten võimaldab inspektoril kontrollida kalasaaki, püügivahendeid ja kõiki asjakohaseid dokumente nii, nagu inspektor peab asjaomase laeva lipuriigiga seotud kehtivate ICCATi komisjoni soovituste järgimise kontrollimiseks vajalikuks, ning inspektor võib küsida mis tahes selgitusi, mida ta peab vajalikuks.

| 5. | Laeva pardale minnes esitab inspektor punktis 3 kirjeldatud dokumendi. Inspekteerimisi viiakse läbi nii, et kontrollimine tekitaks kalalaevale võimalikult vähe tüli ja ebameeldivusi ning et kala kvaliteet ei halveneks. Inspektor piirdub oma küsitlustes faktide kindlakstegemisega, järgides asjaomase laeva lipuriigiga seotud kehtivaid ICCATi komisjoni soovitusi. Kontrolli käigus võib inspektor küsida kaptenilt mis tahes abi. Ta koostab oma inspekteerimise kohta ICCATi komisjoni poolt heaks kiidetud vormis inspekteerimisakti. Inspektor allkirjastab akti laeva kapteni juuresolekul, kes võib aktile lisada või on lisanud mis tahes märkusi, mida ta peab vajalikuks, ning kes peab neile märkustele alla kirjutama. Nimetatud akti koopiad antakse laeva kaptenile ja inspektori päritoluriigile, kes edastab need laeva lipuriigi asjaomastele asutustele ja ICCATi komisjonile. Komisjoni soovituste rikkumise avastamisel peaks inspektor võimaluse korral teavitama ka lipuriigi pädevaid asutusi, ning teatama sellest ICCATi komisjonile ning teadaolevalt läheduses viibivatele lipuriigi inspekteerimislaevadele. |
| --- | --- |

5.

Laeva pardale minnes esitab inspektor punktis 3 kirjeldatud dokumendi. Inspekteerimisi viiakse läbi nii, et kontrollimine tekitaks kalalaevale võimalikult vähe tüli ja ebameeldivusi ning et kala kvaliteet ei halveneks. Inspektor piirdub oma küsitlustes faktide kindlakstegemisega, järgides asjaomase laeva lipuriigiga seotud kehtivaid ICCATi komisjoni soovitusi. Kontrolli käigus võib inspektor küsida kaptenilt mis tahes abi. Ta koostab oma inspekteerimise kohta ICCATi komisjoni poolt heaks kiidetud vormis inspekteerimisakti. Inspektor allkirjastab akti laeva kapteni juuresolekul, kes võib aktile lisada või on lisanud mis tahes märkusi, mida ta peab vajalikuks, ning kes peab neile märkustele alla kirjutama. Nimetatud akti koopiad antakse laeva kaptenile ja inspektori päritoluriigile, kes edastab need laeva lipuriigi asjaomastele asutustele ja ICCATi komisjonile. Komisjoni soovituste rikkumise avastamisel peaks inspektor võimaluse korral teavitama ka lipuriigi pädevaid asutusi, ning teatama sellest ICCATi komisjonile ning teadaolevalt läheduses viibivatele lipuriigi inspekteerimislaevadele.

| 6. | Inspektori takistamist või tema juhiste täitmatajätmist käsitleb laeva lipuriik nii, nagu oleks takistatud lipuriigi inspektorit või jäetud täitmata viimase juhised. |
| --- | --- |

6.

Inspektori takistamist või tema juhiste täitmatajätmist käsitleb laeva lipuriik nii, nagu oleks takistatud lipuriigi inspektorit või jäetud täitmata viimase juhised.

| 7. | Inspektorid täidavad oma kohustusi selle korra alusel vastavalt soovituses sätestatud eeskirjadele, kuid jäävad oma riikide asutuste kontrolli alla ja vastutavad nende ees. |
| --- | --- |

7.

Inspektorid täidavad oma kohustusi selle korra alusel vastavalt soovituses sätestatud eeskirjadele, kuid jäävad oma riikide asutuste kontrolli alla ja vastutavad nende ees.

| 8. | Konventsiooniosaliste valitsused võtavad arvesse ja rakendavad meetmeid välisriigi inspektorite aktide põhjal käesoleva korra alusel ja kooskõlas oma riigi õigusaktidega samal alusel kui oma inspektorite aktide puhul. Käesoleva lõike sätted ei kohusta konventsiooniosalise valitsust andma välisriigi inspektori aktile tõendina kõrgemat väärtust kui sellel oleks inspektori päritoluriigis. Konventsiooniosaliste valitsused teevad koostööd, et hõlbustada inspektori poolt käesoleva korra kohaselt esitatud aktist tulenevaid kohtu- või muid menetlusi. |
| --- | --- |

8.

Konventsiooniosaliste valitsused võtavad arvesse ja rakendavad meetmeid välisriigi inspektorite aktide põhjal käesoleva korra alusel ja kooskõlas oma riigi õigusaktidega samal alusel kui oma inspektorite aktide puhul. Käesoleva lõike sätted ei kohusta konventsiooniosalise valitsust andma välisriigi inspektori aktile tõendina kõrgemat väärtust kui sellel oleks inspektori päritoluriigis. Konventsiooniosaliste valitsused teevad koostööd, et hõlbustada inspektori poolt käesoleva korra kohaselt esitatud aktist tulenevaid kohtu- või muid menetlusi.

| 9. | a) | Konventsiooniosaliste valitsused teatavad iga aasta 1. märtsiks ICCATi komisjonile käesoleva korra kohaldamisel osalemise esialgsed plaanid järgmiseks aastaks ning komisjon võib anda konventsiooniosaliste valitsustele soovitusi riikide tegevuse koordineerimiseks selles valdkonnas, sh inspektorite arvu ja neid transportivate laevade arvu osas. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

Konventsiooniosaliste valitsused teatavad iga aasta 1. märtsiks ICCATi komisjonile käesoleva korra kohaldamisel osalemise esialgsed plaanid järgmiseks aastaks ning komisjon võib anda konventsiooniosaliste valitsustele soovitusi riikide tegevuse koordineerimiseks selles valdkonnas, sh inspektorite arvu ja neid transportivate laevade arvu osas.

| b) | Konventsiooniosaliste valitsused kohaldavad käesolevas soovituses kehtestatud korda ja osalemise kavasid, kui nad ei ole kokku leppinud teisiti; niisugusest kokkuleppest teatatakse ICCATi komisjonile. |
| --- | --- |

b)

Konventsiooniosaliste valitsused kohaldavad käesolevas soovituses kehtestatud korda ja osalemise kavasid, kui nad ei ole kokku leppinud teisiti; niisugusest kokkuleppest teatatakse ICCATi komisjonile.

Kava rakendamine mis tahes kahe konventsiooniosalise valitsuse poolt peatatakse siiski kuni kokkuleppe sõlmimiseni, kui üks pooltest on sellest ICCATi komisjonile teatanud.

| 10. | a) | Püügivahendeid inspekteeritakse vastavalt alapiirkonnas kehtivatele õigusnormidele, kus inspekteerimist läbi viiakse. Inspektor märgib akti rikkumise laadi. |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Püügivahendeid inspekteeritakse vastavalt alapiirkonnas kehtivatele õigusnormidele, kus inspekteerimist läbi viiakse. Inspektor märgib akti rikkumise laadi.

| b) | Inspektoril on õigus inspekteerida kõiki kasutuses olevaid või tekil olevaid kasutusvalmis püügivahendeid. |
| --- | --- |

b)

Inspektoril on õigus inspekteerida kõiki kasutuses olevaid või tekil olevaid kasutusvalmis püügivahendeid.

| 11. | Inspektor kinnitab ICCATi komisjoni poolt heaks kiidetud identifitseerimistähise igale inspekteeritud püügivahendile, mis näib olevat vastuolus asjaomase laeva lipuriigiga seotud kehtivate ICCATi komisjoni soovitustega, ning märgib selle asjaolu oma akti. |
| --- | --- |

11.

Inspektor kinnitab ICCATi komisjoni poolt heaks kiidetud identifitseerimistähise igale inspekteeritud püügivahendile, mis näib olevat vastuolus asjaomase laeva lipuriigiga seotud kehtivate ICCATi komisjoni soovitustega, ning märgib selle asjaolu oma akti.

| 12. | Inspektor võib pildistada püügivahendeid nii, et oleks näha need osad, mis tema arvates on vastuolus kehtiva määrusega, ning pildistatud esemed tuleks aktis loetleda ja fotode koopiad lisada lipuriigile saadetavale aruandele. |
| --- | --- |

12.

Inspektor võib pildistada püügivahendeid nii, et oleks näha need osad, mis tema arvates on vastuolus kehtiva määrusega, ning pildistatud esemed tuleks aktis loetleda ja fotode koopiad lisada lipuriigile saadetavale aruandele.

| 13. | Inspektoril on ICCATi komisjoni kehtestatud tingimustel õigus uurida kalasaaki, et teha kindlaks, kas järgitakse ICCATi komisjoni soovitusi. Ta edastab oma tähelepanekud inspekteeritava laeva lipuriigi asutustele niipea kui võimalik. (Kahe aasta aruanne 1974–1975, II osa.) |
| --- | --- |

13.

Inspektoril on ICCATi komisjoni kehtestatud tingimustel õigus uurida kalasaaki, et teha kindlaks, kas järgitakse ICCATi komisjoni soovitusi. Ta edastab oma tähelepanekud inspekteeritava laeva lipuriigi asutustele niipea kui võimalik. (Kahe aasta aruanne 1974–1975, II osa.)

ICCATi vimpel:

Image

---

(1)  Kapten on isik, kes juhib laeva.

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/25

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1560/2007,

17. detsember 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 21/2004 seoses lammaste ja kitsede elektroonilise identifitseerimise kasutuselevõtu kuupäevaga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 21/2004 (millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem) (2) on sätestatud, et iga liikmesriik peab kehtestama lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemi vastavalt kõnealuse määruse sätetele. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 21/2004 (millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem) (2) on sätestatud, et iga liikmesriik peab kehtestama lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemi vastavalt kõnealuse määruse sätetele.

| (2) | Kõnealuse määruses on samuti sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2008 on elektrooniline identifitseerimine kohustuslik kõigi pärast nimetatud kuupäeva sündinud loomade puhul. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse määruses on samuti sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2008 on elektrooniline identifitseerimine kohustuslik kõigi pärast nimetatud kuupäeva sündinud loomade puhul.

| (3) | Lisaks on kõnealuse määruses sätestatud, et komisjon peab esitama nõukogule 30. juuniks 2006 aruande elektroonilise identifitseerimise süsteemi rakendamise kohta koos asjakohaste ettepanekutega, mille alusel nõukogu hääletab selle süsteemi kohustusliku kehtestamise kuupäeva kinnitamise või vajaduse korral muutmise üle, ning ajakohastama vajaduse korral mõnda elektroonilise identifitseerimise rakendamisega seotud tehnilist aspekti. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks on kõnealuse määruses sätestatud, et komisjon peab esitama nõukogule 30. juuniks 2006 aruande elektroonilise identifitseerimise süsteemi rakendamise kohta koos asjakohaste ettepanekutega, mille alusel nõukogu hääletab selle süsteemi kohustusliku kehtestamise kuupäeva kinnitamise või vajaduse korral muutmise üle, ning ajakohastama vajaduse korral mõnda elektroonilise identifitseerimise rakendamisega seotud tehnilist aspekti.

| (4) | Komisjoni aruandest järeldub, et kohustusliku elektroonilise identifitseerimise kehtestamist alates 1. jaanuarist 2008 ei ole võimalik põhjendada. Seetõttu on kohane lükata see kuupäev edasi 31. detsembrini 2009, et võimaldada liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed süsteemi nõuetekohaseks rakendamiseks, võttes arvesse selle praegust ja tulevast majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni aruandest järeldub, et kohustusliku elektroonilise identifitseerimise kehtestamist alates 1. jaanuarist 2008 ei ole võimalik põhjendada. Seetõttu on kohane lükata see kuupäev edasi 31. detsembrini 2009, et võimaldada liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed süsteemi nõuetekohaseks rakendamiseks, võttes arvesse selle praegust ja tulevast majanduslikku mõju.

| (5) | Mitu liikmesriiki on juba välja arendanud elektroonilise identifitseerimise kasutuselevõtuks vajaliku tehnoloogia ja on saanud märkimisväärseid kogemusi selle rakendamisel. Neid liikmesriike ei tohiks takistada seda liikmesriigi tasandil kasutusele võtmast, kui nad seda vajalikuks peavad. Nende kogemus annaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele väärtuslikku teavet elektroonilise identifitseerimise tehnilise külje ja mõju kohta. |
| --- | --- |

(5)

Mitu liikmesriiki on juba välja arendanud elektroonilise identifitseerimise kasutuselevõtuks vajaliku tehnoloogia ja on saanud märkimisväärseid kogemusi selle rakendamisel. Neid liikmesriike ei tohiks takistada seda liikmesriigi tasandil kasutusele võtmast, kui nad seda vajalikuks peavad. Nende kogemus annaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele väärtuslikku teavet elektroonilise identifitseerimise tehnilise külje ja mõju kohta.

| (6) | Võttes arvesse käesoleva määruse majanduslikku tähtsust, on vaja kasutada Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Ühenduse asutamislepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) punkti I alapunktis 3 sätestatud kiireloomulisuse alust. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse käesoleva määruse majanduslikku tähtsust, on vaja kasutada Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Ühenduse asutamislepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) punkti I alapunktis 3 sätestatud kiireloomulisuse alust.

| (7) | Kuna määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2008, peaks see jõustuma viivitamata. |
| --- | --- |

(7)

Kuna määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2008, peaks see jõustuma viivitamata.

| (8) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 21/2004 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 21/2004 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 21/2004 muudetakse järgmiselt:

| 1. | artikli 9 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „3.   Alates 31. detsembrist 2009 on lõikes 1 nimetatud suuniste kohane elektrooniline identifitseerimine kooskõlas lisa A jao asjakohaste sätetega kohustuslik kõikide loomade puhul.”; |
| --- | --- |

1.

artikli 9 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Alates 31. detsembrist 2009 on lõikes 1 nimetatud suuniste kohane elektrooniline identifitseerimine kooskõlas lisa A jao asjakohaste sätetega kohustuslik kõikide loomade puhul.”;

| 2. | artikli 9 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liikmesriigid võivad kehtestada nende territooriumil sündinud loomade puhul kohustusliku elektroonilise identifitseerimise enne 31. detsembrit 2009.” |
| --- | --- |

2.

artikli 9 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid võivad kehtestada nende territooriumil sündinud loomade puhul kohustusliku elektroonilise identifitseerimise enne 31. detsembrit 2009.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SILVA

---

(1)  13. detsembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata)

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 8. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1561/2007,

21. detsember 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. detsembril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21 . detsember 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 72,5 |
| IL | 171,5 |
| MA | 92,0 |
| TN | 148,3 |
| TR | 147,6 |
| ZZ | 126,4 |
| 0707 00 05 | JO | 189,0 |
| MA | 57,0 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 109,3 |
| 0709 90 70 | MA | 90,5 |
| TR | 115,7 |
| ZZ | 103,1 |
| 0709 90 80 | EG | 290,4 |
| ZZ | 290,4 |
| 0805 10 20 | AR | 42,8 |
| MA | 76,3 |
| TR | 74,3 |
| ZA | 34,0 |
| ZW | 28,6 |
| ZZ | 51,2 |
| 0805 20 10 | MA | 67,2 |
| ZZ | 67,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 30,2 |
| IL | 66,8 |
| TR | 74,2 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 50 10 | EG | 62,8 |
| MA | 121,9 |
| TR | 121,5 |
| ZA | 65,9 |
| ZZ | 93,0 |
| 0808 10 80 | CA | 100,6 |
| CN | 90,8 |
| MK | 29,7 |
| US | 80,7 |
| ZZ | 75,5 |
| 0808 20 50 | AR | 71,1 |
| CN | 44,6 |
| US | 112,5 |
| ZZ | 76,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

72,5

IL

171,5

MA

92,0

TN

148,3

TR

147,6

ZZ

126,4

0707 00 05

JO

189,0

MA

57,0

TR

82,0

ZZ

109,3

0709 90 70

MA

90,5

TR

115,7

ZZ

103,1

0709 90 80

EG

290,4

ZZ

290,4

0805 10 20

AR

42,8

MA

76,3

TR

74,3

ZA

34,0

ZW

28,6

ZZ

51,2

0805 20 10

MA

67,2

ZZ

67,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

30,2

IL

66,8

TR

74,2

ZZ

57,1

0805 50 10

EG

62,8

MA

121,9

TR

121,5

ZA

65,9

ZZ

93,0

0808 10 80

CA

100,6

CN

90,8

MK

29,7

US

80,7

ZZ

75,5

0808 20 50

AR

71,1

CN

44,6

US

112,5

ZZ

76,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1562/2007,

21. detsember 2007,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. jaanuarist 2008

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. jaanuarist 2008 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. jaanuarist 2008 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. jaanuarist 2008 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6). Määrus (EÜ) nr 1784/2003 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1816/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 5).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

14.12.2007-20.12.2007

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 288,59 | 119,18 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 462,80 | 452,80 | 432,80 | 171,31 |
| Lahe lisatasu | — | 15,66 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 15,87 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

288,59

119,18

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

462,80

452,80

432,80

171,31

Lahe lisatasu

—

15,66

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

15,87

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 55,72 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 49,48 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

55,72 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

49,48 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1563/2007,

21. detsember 2007,

millega avatakse ühenduse 2008. aasta imporditariifikvoodid lammaste, kitsede, lamba- ja kitseliha suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2529/2001 lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tuleks avada ühenduse 2008. aasta tariifikvoodid lamba- ja kitseliha suhtes. Määruses (EÜ) nr 2529/2001 osutatud tollimaksud ja kogused tuleks kindlaks määrata kooskõlas asjaomaste 2008. aastal kehtivate rahvusvaheliste kokkulepetega. |
| --- | --- |

(1)

Tuleks avada ühenduse 2008. aasta tariifikvoodid lamba- ja kitseliha suhtes. Määruses (EÜ) nr 2529/2001 osutatud tollimaksud ja kogused tuleks kindlaks määrata kooskõlas asjaomaste 2008. aastal kehtivate rahvusvaheliste kokkulepetega.

| (2) | Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määruses (EÜ) nr 312/2003 (millega ühenduses rakendatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsieerimislepingus ettenähtud tariifieeskirju) (2) on sätestatud, et 1. veebruarist 2003 avatakse tootekoodile 0204 täiendav kahepoolne tariifikvoot 2 000 tonni, mida suurendatakse igal aastal 10 % võrra esialgsest kogusest. Tšiili GATTi/WTO kvoodile lisatakse seepärast veel 200 tonni ja mõlema kvoodi haldamist tuleks 2008. aasta jooksul jätkata samal viisil. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määruses (EÜ) nr 312/2003 (millega ühenduses rakendatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsieerimislepingus ettenähtud tariifieeskirju) (2) on sätestatud, et 1. veebruarist 2003 avatakse tootekoodile 0204 täiendav kahepoolne tariifikvoot 2 000 tonni, mida suurendatakse igal aastal 10 % võrra esialgsest kogusest. Tšiili GATTi/WTO kvoodile lisatakse seepärast veel 200 tonni ja mõlema kvoodi haldamist tuleks 2008. aasta jooksul jätkata samal viisil.

| (3) | Euroopa Ühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepinguga, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 2007/138/EÜ (3) ja milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel, (4) nähakse ette anda Islandile täiendav 500tonnine (rümba mass) iga-aastane tariifikvoodi kogus värske, jahutatud, külmutatud või suitsutatud lambaliha jaoks. Seepärast tuleks Islandile ette nähtud kogust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepinguga, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 2007/138/EÜ (3) ja milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel, (4) nähakse ette anda Islandile täiendav 500tonnine (rümba mass) iga-aastane tariifikvoodi kogus värske, jahutatud, külmutatud või suitsutatud lambaliha jaoks. Seepärast tuleks Islandile ette nähtud kogust vastavalt muuta.

| (4) | Teatavad kvoodid on määratud ajavahemikuks, mis kestab asjaomase aasta 1. juulist järgmise aasta 30. juunini. Kuna käesoleva määruse kohast importi tuleks hallata kalendriaasta alusel, moodustavad vastavalt asjaomaste kvootide suhtes kalendriaastaks 2008 kindlaks määratud kogused poole ajavahemikuks 1. juuli 2007 kuni 30. juuni 2008 määratud kogusest ning poole ajavahemikuks 1. juuli 2008 kuni 30. juuni 2009 määratud kogusest. |
| --- | --- |

(4)

Teatavad kvoodid on määratud ajavahemikuks, mis kestab asjaomase aasta 1. juulist järgmise aasta 30. juunini. Kuna käesoleva määruse kohast importi tuleks hallata kalendriaasta alusel, moodustavad vastavalt asjaomaste kvootide suhtes kalendriaastaks 2008 kindlaks määratud kogused poole ajavahemikuks 1. juuli 2007 kuni 30. juuni 2008 määratud kogusest ning poole ajavahemikuks 1. juuli 2008 kuni 30. juuni 2009 määratud kogusest.

| (5) | Selleks et tagada ühenduse tariifikvootide nõuetekohane toimimine, tuleb kindlaks määrata rümba massi ekvivalent. Kuna teatavate tariifikvootide puhul on võimalik importida kas elusloomi või nende liha, on nõutav ka ümberarvestuskoefitsient. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada ühenduse tariifikvootide nõuetekohane toimimine, tuleb kindlaks määrata rümba massi ekvivalent. Kuna teatavate tariifikvootide puhul on võimalik importida kas elusloomi või nende liha, on nõutav ka ümberarvestuskoefitsient.

| (6) | Seetõttu tuleks lamba- ja kitselihatoodete kvoote erandina komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrusest (EÜ) nr 1439/95 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3013/89 (5) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses lamba- ja kitselihatoodete impordi ja ekspordiga) hallata kooskõlas määruse (EÜ) nr 2529/2001 artikli 16 lõike 2 punktiga a. Seda tuleks teha kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklitega 308a, 308b ja artikli 308c lõikega 1. (6) |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks lamba- ja kitselihatoodete kvoote erandina komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrusest (EÜ) nr 1439/95 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3013/89 (5) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses lamba- ja kitselihatoodete impordi ja ekspordiga) hallata kooskõlas määruse (EÜ) nr 2529/2001 artikli 16 lõike 2 punktiga a. Seda tuleks teha kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklitega 308a, 308b ja artikli 308c lõikega 1. (6)

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud tariifikvoote, kui neid hallatakse „kes ees, see mees” põhimõttel, ei tuleks esialgu käsitada kriitilistena määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308c tähenduses. Seepärast tuleks tollile anda luba loobuda tagatisenõudest kaupade puhul, mis imporditi esialgu nende kvootide alusel kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308c lõikega 1 ja artikli 248 lõikega 4. Ühest haldussüsteemist teise siirdumisega seonduvate eripärade tõttu ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 308c lõikeid 2 ja 3. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud tariifikvoote, kui neid hallatakse „kes ees, see mees” põhimõttel, ei tuleks esialgu käsitada kriitilistena määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308c tähenduses. Seepärast tuleks tollile anda luba loobuda tagatisenõudest kaupade puhul, mis imporditi esialgu nende kvootide alusel kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308c lõikega 1 ja artikli 248 lõikega 4. Ühest haldussüsteemist teise siirdumisega seonduvate eripärade tõttu ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 308c lõikeid 2 ja 3.

| (8) | Tuleks selgeks teha, millised toodete päritolu tõendavad tõendid tuleb esitada, et kasutada tariifikvoote „kes ees, see mees” põhimõttel. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks selgeks teha, millised toodete päritolu tõendavad tõendid tuleb esitada, et kasutada tariifikvoote „kes ees, see mees” põhimõttel.

| (9) | Kui ettevõtjad esitavad impordiks ette nähtud lambalihatooted tolliasutustele, on tollil raske kindlaks teha, kas tegemist on kodulamba või muude lammaste lihaga, kuigi nende suhtes tuleb kohaldada eri tollimaksumäära. Seepärast on asjakohane ette näha, et päritolutõend sisaldaks vastavat selgitust. |
| --- | --- |

(9)

Kui ettevõtjad esitavad impordiks ette nähtud lambalihatooted tolliasutustele, on tollil raske kindlaks teha, kas tegemist on kodulamba või muude lammaste lihaga, kuigi nende suhtes tuleb kohaldada eri tollimaksumäära. Seepärast on asjakohane ette näha, et päritolutõend sisaldaks vastavat selgitust.

| (10) | Vastavalt nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ (milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad) (7) II peatükile ja nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivile 97/78/EÜ (milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted) (8) võib impordiloa anda üksnes toodetele, mis vastavad ühenduses kehtivate toiduahela menetluskorra, eeskirjade ja kontrollide nõuetele. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ (milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad) (7) II peatükile ja nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivile 97/78/EÜ (milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted) (8) võib impordiloa anda üksnes toodetele, mis vastavad ühenduses kehtivate toiduahela menetluskorra, eeskirjade ja kontrollide nõuetele.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas lamba- ja kitselihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas lamba- ja kitselihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega avatakse ühenduse imporditariifikvoodid lammaste, kitsede, lamba- ja kitseliha suhtes ajavahemikuks 1. jaanuar kuni 31. detsember 2008.

Artikkel 2

Tollimaksumäärad, mida kohaldatakse selliste toodete suhtes, mille suhtes kehtivad artiklis 1 osutatud kvoodid, CN-koodid, riikide rühma alusel loetletud päritolumaad ja järjekorranumbrid, on sätestatud lisas.

Artikkel 3

1.   Rümba massi ekvivalendina väljendatud toodete kogused, mille suhtes kehtivad artiklis 1 osutatud kvoodid, on sätestatud lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud rümba massi ekvivalendi arvutamiseks korrutatakse lamba- ja kitselihatoodete netomass järgmiste koefitsientidega:

| a) | elusloomad: 0,47; |
| --- | --- |

a)

elusloomad: 0,47;

| b) | kondita lamba- ja kitsetalleliha: 1,67; |
| --- | --- |

b)

kondita lamba- ja kitsetalleliha: 1,67;

| c) | kondita lamba- ja kitseliha, v.a talleliha, ja nende segud: 1,81; |
| --- | --- |

c)

kondita lamba- ja kitseliha, v.a talleliha, ja nende segud: 1,81;

| d) | kondiga tooted: 1,00. |
| --- | --- |

d)

kondiga tooted: 1,00.

Kitsetall on kuni üheaastane kits.

Artikkel 4

Erandina määruse (EÜ) nr 1439/95 II jaotise A ja B osast hallatakse käesoleva määruse lisas sätestatud tariifikvoote põhimõttel „kes ees, see mees” kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitega 308a ja 308b ning artikli 308c lõikega 1 alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008. Kõnealuse määruse artikli 308c lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata. Impordilitsentse ei nõuta.

Artikkel 5

1.   Lisas kindlaksmääratud tariifikvootide kasutusõiguse saamiseks tuleb ühenduse tolliasutustele esitada asjaomase kolmanda riigi pädevate asutuste välja antud kehtiv päritolutõend ja asjaomaste kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioon.

Selliste toodete päritolu, mille suhtes kohaldatakse muid kui sooduslepingust tulenevaid tariifikvoote, määratakse kooskõlas ühenduses kehtivate sätetega.

2.   Lõikes 1 osutatud päritolutõend on järgmine:

| a) | sooduslepingu alla kuuluva tariifikvoodi puhul kõnealuses lepingus sätestatud päritolutõend; |
| --- | --- |

a)

sooduslepingu alla kuuluva tariifikvoodi puhul kõnealuses lepingus sätestatud päritolutõend;

| b) | muude tariifikvootide puhul kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 47 kehtestatud tõend, mis sisaldab lisaks kõnealuses artiklis sätestatud teabele muu hulgas järgmisi andmeid:






  — | CN-kood (vähemalt neli esimest numbrit); |
| --- | --- | --- |

b)

muude tariifikvootide puhul kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 47 kehtestatud tõend, mis sisaldab lisaks kõnealuses artiklis sätestatud teabele muu hulgas järgmisi andmeid:

—

CN-kood (vähemalt neli esimest numbrit);

| — | asjaomase tariifikvoodi järjekorranumber või järjekorranumbrid; |
| --- | --- |

—

asjaomase tariifikvoodi järjekorranumber või järjekorranumbrid;

| — | iga käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 täpsustatud koefitsiendikategooria kogu netomass; |
| --- | --- |

—

iga käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 täpsustatud koefitsiendikategooria kogu netomass;

| c) | riigi puhul, mille kvoodid kuuluvad nii punkti a kui ka punkti b alla ja ühendatakse, punktis a osutatud tõend. |
| --- | --- |

c)

riigi puhul, mille kvoodid kuuluvad nii punkti a kui ka punkti b alla ja ühendatakse, punktis a osutatud tõend.

Kui punktis b osutatud päritolutõend esitatakse lisadokumendina üksnes ühe vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni puhul, võib see sisaldada mitut järjekorranumbrit. Kõikidel muudel juhtudel võib see sisaldada ainult üht järjekorranumbrit.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 46, 20.2.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 305/2005 (ELT L 52, 25.2.2005, lk 6).

2

(3)  ELT L 61, 28.2.2007, lk 29.

3

(4)  ELT L 61, 28.2.2007, lk 28.

4

(5)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 272/2001 (EÜT L 41, 10.2.2001, lk 3).

5

(6)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

6

(7)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

7

(8)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352).

8

---

LISA

Lamba- ja kitseliha (rümba massi ekvivalendina tonnides (t))

Ühenduse 2008. aasta tariifikvoodid

| Riikide rühma nr | CN-koodid | Väärtuseline tollimaks
  % | Koguseline tollimaks eurot
  100 kg kohta | Järjekorranumber süsteemi „kes ees, see mees” alusel | Päritolu | Aastane kogus tonnides rümba massi ekvivalendina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elusloomad
  (Koefitsient = 0,47) | Kondita lambatalleliha (1)

  (Koefitsient = 1,67) | Kondita lambaliha (2)

  (koefitsient = 1,81) | Kondiga liha ja rümbad
  koefitsient = 1,00) |
| 1 | 0204 | Null | Null | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentiina | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Austraalia | 18 786 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | Uus-Meremaa | 227 854 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Tšiili | 6 000 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norra | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Gröönimaa | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Fääri saared | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Türgi | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Muud (3) | 200 |
| 2 | 0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60 | Null | Null | — | 09.2119 | 09.2120 | 09.0790 | Island | 1 850 |
| 3 | 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 % | Null | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes
   (4) | 92 |

Riikide rühma nr

CN-koodid

Väärtuseline tollimaks

%

Koguseline tollimaks eurot

100 kg kohta

Järjekorranumber süsteemi „kes ees, see mees” alusel

Päritolu

Aastane kogus tonnides rümba massi ekvivalendina

Elusloomad

(Koefitsient = 0,47)

Kondita lambatalleliha (1)

(Koefitsient = 1,67)

Kondita lambaliha (2)

(koefitsient = 1,81)

Kondiga liha ja rümbad

koefitsient = 1,00)

1

0204

Null

Null

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentiina

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Austraalia

18 786

—

09.2109

09.2110

09.2013

Uus-Meremaa

227 854

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Tšiili

6 000

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norra

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Gröönimaa

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Fääri saared

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Türgi

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Muud (3)

200

2

0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60

Null

Null

—

09.2119

09.2120

09.0790

Island

1 850

3

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10 %

Null

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes
   (4)

92

---

(1)  Ja kitsetalleliha.

(2)  Ja muu kitseliha peale talleliha.

(3)  „Muud” viitab päritolule mis tahes riigist, välja arvatud käesolevas tabelis loetletud riigid.

(4)  „Erga omnes” viitab päritolule mis tahes riigist, sealhulgas käesolevas tabelis loetletud riigid.

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/36 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1564/2007,

21. detsember 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 979/2007, millega avatakse Kanadast pärit sealiha imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 979/2007 (2) artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et taotlejad esitavad imporditariifikvoodi asjaomaseks allperioodiks esmakordsel litsentsi taotlemisel tõendi selle kohta, et nad on kõnealuses artiklis osutatud iga ajavahemiku jooksul importinud või eksportinud vähemalt 50 tonni määruse (EMÜ) nr 2759/75 artiklis 1 loetletud tooteid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 979/2007 (2) artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et taotlejad esitavad imporditariifikvoodi asjaomaseks allperioodiks esmakordsel litsentsi taotlemisel tõendi selle kohta, et nad on kõnealuses artiklis osutatud iga ajavahemiku jooksul importinud või eksportinud vähemalt 50 tonni määruse (EMÜ) nr 2759/75 artiklis 1 loetletud tooteid.

| (2) | Tundub olevat vajalik selgitada, et tariifikvoodi aastase kehtivusaja litsentsi esmakordse taotlusega peab ettevõtja esitama eelneva kogemuse tõendi. Esmakordse taotluse võib kvoodiaasta puhul esitada ükskõik millise allperioodi kohta ning kui ettevõtja esitab taotluse mitme allperioodi kohta, on tõend vaja esitada vaid üks kord. |
| --- | --- |

(2)

Tundub olevat vajalik selgitada, et tariifikvoodi aastase kehtivusaja litsentsi esmakordse taotlusega peab ettevõtja esitama eelneva kogemuse tõendi. Esmakordse taotluse võib kvoodiaasta puhul esitada ükskõik millise allperioodi kohta ning kui ettevõtja esitab taotluse mitme allperioodi kohta, on tõend vaja esitada vaid üks kord.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 979/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 979/2007 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 979/2007 artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 5 kohaldamisel peab impordilitsentsi taotleja aastase kvoodi asjaomaseks perioodiks esmakordsel litsentsi taotlemisel tõendama, et ta on kõnealuses artiklis osutatud kummagi ajavahemiku jooksul eksportinud või importinud vähemalt 50 tonni määruse (EMÜ) nr 2759/75 artikliga 1 hõlmatud tooteid.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 217, 22.8.2007, lk 12.

2

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1565/2007,

21. detsember 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2535/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõike 3 punkti a ja artikli 29 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppega, (2) heaks kiidetud nõukogu ja komisjoni otsusega 2002/309/EÜ, Euratom, (3) on ette nähtud kahepoolse juustukaubanduse täielik liberaliseerimine alates 1. juunist 2007 pärast viieaastast üleminekuprotsessi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppega, (2) heaks kiidetud nõukogu ja komisjoni otsusega 2002/309/EÜ, Euratom, (3) on ette nähtud kahepoolse juustukaubanduse täielik liberaliseerimine alates 1. juunist 2007 pärast viieaastast üleminekuprotsessi.

| (2) | Sellest tulenevalt ei ole komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2535/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega, (4) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 487/2007) (5) enam ette nähtud Šveitsist pärit juustu impordikvoodid ja imporditollimaksud. Selles kontekstis ning pidades silmas määruse (EÜ) nr 1255/1999 (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1152/2007 (6) artikli 26 lõike 3 punktiga a kehtestatud impordilitsentsi nõude paindlikkust, on asjakohane tühistada nõue impordilitsentside esitamise kohta kogu Šveitsist pärit juustu impordi puhul. |
| --- | --- |

(2)

Sellest tulenevalt ei ole komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2535/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega, (4) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 487/2007) (5) enam ette nähtud Šveitsist pärit juustu impordikvoodid ja imporditollimaksud. Selles kontekstis ning pidades silmas määruse (EÜ) nr 1255/1999 (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1152/2007 (6) artikli 26 lõike 3 punktiga a kehtestatud impordilitsentsi nõude paindlikkust, on asjakohane tühistada nõue impordilitsentside esitamise kohta kogu Šveitsist pärit juustu impordi puhul.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikliga 19a on ette nähtud, et piimatooteid tuleb hallata vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (7) artiklitele 308a–308c kohasel põhimõttel „kes ees, see mees”. Kõnealuse haldamissüsteemi ja selle menetluste tõttu on impordilitsentside kasutamine muutunud ülearuseks ning seepärast tuleks nende esitamise kord tühistada. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikliga 19a on ette nähtud, et piimatooteid tuleb hallata vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (7) artiklitele 308a–308c kohasel põhimõttel „kes ees, see mees”. Kõnealuse haldamissüsteemi ja selle menetluste tõttu on impordilitsentside kasutamine muutunud ülearuseks ning seepärast tuleks nende esitamise kord tühistada.

| (4) | Teatavad Šveitsist pärit juustude litsentsid ja määruse (EÜ) nr 2535/2001 Ia peatükis osutatud põhimõtte „kes ees, see mees” järgi hallatavad kvootide alusel imporditavate piimatoodete litsentsid kehtivad ka pärast 1. jaanuari 2008. Kõnealuste litsentsidega seotud kohustusi tuleb täita selleks, et mitte kaotada esitatud tagatist. Kuna kõnealusest kuupäevast alates võib importida ilma litsentsi ja sellega seotud finantstasudeta, peaks selliseid, kõnealuseks kuupäevaks veel täielikult ära kasutamata litsentse omavatel importijatel olema võimalik taotleda ja saada esitatud tagatiste vabastamist. |
| --- | --- |

(4)

Teatavad Šveitsist pärit juustude litsentsid ja määruse (EÜ) nr 2535/2001 Ia peatükis osutatud põhimõtte „kes ees, see mees” järgi hallatavad kvootide alusel imporditavate piimatoodete litsentsid kehtivad ka pärast 1. jaanuari 2008. Kõnealuste litsentsidega seotud kohustusi tuleb täita selleks, et mitte kaotada esitatud tagatist. Kuna kõnealusest kuupäevast alates võib importida ilma litsentsi ja sellega seotud finantstasudeta, peaks selliseid, kõnealuseks kuupäevaks veel täielikult ära kasutamata litsentse omavatel importijatel olema võimalik taotleda ja saada esitatud tagatiste vabastamist.

| (5) | GATT 1994 artiklist XXVIII lähtuva Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepinguga Uus-Meremaa või suhtes ette nähtud WTO tariifikvoodi muutmiseks 1994. aasta GATTile lisatud EÜ CXL loendis, (8) mis on heaks kiidetud nõukogu 20. detsembri 2007. aasta otsusega 2007/867/EÜ, (9) on ette nähtud mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus kokku lepitud Euroopa ühenduste CXL-loendis sisalduva või tariifikvootide muudatused. Määruse (EÜ) nr 2535/2001 III lisa A tuleks vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(5)

GATT 1994 artiklist XXVIII lähtuva Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise kirjavahetuse vormis lepinguga Uus-Meremaa või suhtes ette nähtud WTO tariifikvoodi muutmiseks 1994. aasta GATTile lisatud EÜ CXL loendis, (8) mis on heaks kiidetud nõukogu 20. detsembri 2007. aasta otsusega 2007/867/EÜ, (9) on ette nähtud mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus kokku lepitud Euroopa ühenduste CXL-loendis sisalduva või tariifikvootide muudatused. Määruse (EÜ) nr 2535/2001 III lisa A tuleks vastavalt kohandada.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 2535/2001 IV ja V lisaga on ette nähtud väga keeruline mehhanism ja töömahukad protseduurid või rasvasisalduse vastavuse kontrollimiseks nii Uus-Meremaal kui ka ühenduses. Hiljuti vastuvõetud kvoodi kirjeldusega, mille alusel rasvasisaldust suurendati 80–82 %-lt 80–85 %-le, võimaldatakse kontrollimenetluste lihtsustamist, eelkõige tüüpilise protsessiga saadud standardhälbel põhineva rasvasisalduse kontrollitulemuste analüüsi tühistamist. Lisaks sellele tähendab lihtsustamine halduskoorma ja mõlema lepinguosalise kulude olulist vähendamist ning nii eksportijate kui ka importijate jaoks kvoodile juurdepääsu hõlbustamist. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 2535/2001 IV ja V lisaga on ette nähtud väga keeruline mehhanism ja töömahukad protseduurid või rasvasisalduse vastavuse kontrollimiseks nii Uus-Meremaal kui ka ühenduses. Hiljuti vastuvõetud kvoodi kirjeldusega, mille alusel rasvasisaldust suurendati 80–82 %-lt 80–85 %-le, võimaldatakse kontrollimenetluste lihtsustamist, eelkõige tüüpilise protsessiga saadud standardhälbel põhineva rasvasisalduse kontrollitulemuste analüüsi tühistamist. Lisaks sellele tähendab lihtsustamine halduskoorma ja mõlema lepinguosalise kulude olulist vähendamist ning nii eksportijate kui ka importijate jaoks kvoodile juurdepääsu hõlbustamist.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikli 33 lõike 1 punktis d on sätestatud, et väljaandev asutus Uus-Meremaal kohustub välja andma IMA 1-sertifikaadi enne, kui sertifikaadiga hõlmatud toode viiakse sertifikaadi väljastanud riigi territooriumilt välja. 2008. kvoodiaasta alla kuuluvat võid võib Uus-Meremaalt vedada alates 2007. aasta novembrist. Kuna määruse (EÜ) nr 2535/2001 uusi sätteid, mida on muudetud käesoleva määrusega, ei ole võimalik kohaldada selliste kaubasaadetiste suhtes ning kuna uute sätete nõuetekohane rakendamine võtab aega, ei tohiks määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikli 33 lõike 1 punkti d kohaldada ajavahemiku 1. november 2007 – 31. jaanuar 2008 suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikli 33 lõike 1 punktis d on sätestatud, et väljaandev asutus Uus-Meremaal kohustub välja andma IMA 1-sertifikaadi enne, kui sertifikaadiga hõlmatud toode viiakse sertifikaadi väljastanud riigi territooriumilt välja. 2008. kvoodiaasta alla kuuluvat võid võib Uus-Meremaalt vedada alates 2007. aasta novembrist. Kuna määruse (EÜ) nr 2535/2001 uusi sätteid, mida on muudetud käesoleva määrusega, ei ole võimalik kohaldada selliste kaubasaadetiste suhtes ning kuna uute sätete nõuetekohane rakendamine võtab aega, ei tohiks määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikli 33 lõike 1 punkti d kohaldada ajavahemiku 1. november 2007 – 31. jaanuar 2008 suhtes.

| (8) | Samal ajal on asjakohane ajakohastada määruse (EÜ) nr 2535/2001 XII lisas sätestatud Uus-Meremaa väljaandva asutusega seotud teatavaid andmeid. |
| --- | --- |

(8)

Samal ajal on asjakohane ajakohastada määruse (EÜ) nr 2535/2001 XII lisas sätestatud Uus-Meremaa väljaandva asutusega seotud teatavaid andmeid.

| (9) | Määrust (EÜ) nr 2535/2001 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määrust (EÜ) nr 2535/2001 tuleks vastavalt muuta.

| (10) | Komisjoni otsusega 2001/651/EÜ, (10) on kehtestatud Uus-Meremaalt imporditava või rasvasisalduse tüüpilise protsessiga saadud standardhälve, et lihtsustada määruse (EÜ) nr 2535/2001 IV lisa alusel tehtavaid kontrolle. Uue korra kohaselt, millega nähakse ette mageda või kvoodi kirjelduse täiendamine, on võimalik loobuda kontrollitulemuste analüüsist ja järelikult tüüpilise protsessiga saadud standardhälbe keerulisest menetlusest. Seepärast on otsus 2001/651/EÜ vananenud ja see tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni otsusega 2001/651/EÜ, (10) on kehtestatud Uus-Meremaalt imporditava või rasvasisalduse tüüpilise protsessiga saadud standardhälve, et lihtsustada määruse (EÜ) nr 2535/2001 IV lisa alusel tehtavaid kontrolle. Uue korra kohaselt, millega nähakse ette mageda või kvoodi kirjelduse täiendamine, on võimalik loobuda kontrollitulemuste analüüsist ja järelikult tüüpilise protsessiga saadud standardhälbe keerulisest menetlusest. Seepärast on otsus 2001/651/EÜ vananenud ja see tuleks kehtetuks tunnistada.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2535/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1291/2000 II jaotise kohaldamist ning kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõikide piimatoodete importimisel esitada impordilitsents.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1291/2000 II jaotise kohaldamist ning kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõikide piimatoodete importimisel esitada impordilitsents.”

| 2) | Artiklit 19a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõikes 1 osutatud kvoodi kohase impordi korral ei ole vaja esitada impordilitsentsi.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 19a muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud kvoodi kohase impordi korral ei ole vaja esitada impordilitsentsi.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 3) | Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 2. lisa.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 2. lisa.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 4) | Pärast artiklit 22 lisatakse järgmine peatükk:
  „IIa   PEATÜKK
  KVOODIVÄLINE IMPORT IMPORDILITSENTSI ESITAMISETA
  Artikkel 22a
  1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe artiklis 3 osutatud sooduskorra alusel toimuva impordi suhtes.
  2.   Kõik Šveitsist pärit CN-koodi 0406 alla kuuluvad tooted on vabastatud imporditollimaksust ja impordilitsentsi esitamise nõudest.
  3.   Tollimaksuvabastust kohaldatakse üksnes juhul, kui esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, millele on lisatud päritolutõend vastavalt Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal Brüsselis alla kirjutatud lepingu protokollile nr 3.” |
| --- | --- |

4)

Pärast artiklit 22 lisatakse järgmine peatükk:

„IIa   PEATÜKK

KVOODIVÄLINE IMPORT IMPORDILITSENTSI ESITAMISETA

Artikkel 22a

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe artiklis 3 osutatud sooduskorra alusel toimuva impordi suhtes.

2.   Kõik Šveitsist pärit CN-koodi 0406 alla kuuluvad tooted on vabastatud imporditollimaksust ja impordilitsentsi esitamise nõudest.

3.   Tollimaksuvabastust kohaldatakse üksnes juhul, kui esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, millele on lisatud päritolutõend vastavalt Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal Brüsselis alla kirjutatud lepingu protokollile nr 3.”

| 5) | Artikkel 38 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Artikkel 38 jäetakse välja.

| 6) | Artikli 40 lõikes 1 jäetakse välja teine, kolmas ja neljas lõik. |
| --- | --- |

6)

Artikli 40 lõikes 1 jäetakse välja teine, kolmas ja neljas lõik.

| 7) | II lisa D osa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga. |
| --- | --- |

7)

II lisa D osa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga.

| 8) | III lisa A osa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

8)

III lisa A osa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

| 9) | IV lisa muudetakse käesoleva määruse III lisa kohaselt. |
| --- | --- |

9)

IV lisa muudetakse käesoleva määruse III lisa kohaselt.

| 10) | V lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisa tekstiga. |
| --- | --- |

10)

V lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisa tekstiga.

| 11) | VIII lisa punkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „IMA 1-sertifikaate välja andvad asutused võivad sertifikaadi või selle osa tühistada selle koguse osas, mis on hävinud või müügiks kõlbmatuks muutunud eksportijast sõltumatutel põhjustel. Kui osa IMA 1-sertifikaadiga hõlmatud kogusest on hävinud või müügiks kõlbmatu, antakse ülejäänud koguse kohta välja asendussertifikaat. III lisa A osas osutatud Uus-Meremaa või puhul kasutatakse selleks toote markeeringute loetelu originaali. Asendussertifikaat kehtib sama kaua kui originaal. Sellisel juhul märgitakse IMA 1-asendussertifikaadi lahtrisse 17 sõnad „kehtib kuni 00.00.0000”.” |
| --- | --- |

11)

VIII lisa punkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„IMA 1-sertifikaate välja andvad asutused võivad sertifikaadi või selle osa tühistada selle koguse osas, mis on hävinud või müügiks kõlbmatuks muutunud eksportijast sõltumatutel põhjustel. Kui osa IMA 1-sertifikaadiga hõlmatud kogusest on hävinud või müügiks kõlbmatu, antakse ülejäänud koguse kohta välja asendussertifikaat. III lisa A osas osutatud Uus-Meremaa või puhul kasutatakse selleks toote markeeringute loetelu originaali. Asendussertifikaat kehtib sama kaua kui originaal. Sellisel juhul märgitakse IMA 1-asendussertifikaadi lahtrisse 17 sõnad „kehtib kuni 00.00.0000”.”

| 12) | X lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale. |
| --- | --- |

12)

X lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale.

| 13) | XII lisas asendatakse Uus-Meremaaga seotud andmed järgmisega:









  „Uus-Meremaa | ex 0405 10 11
  ex 0405 10 19
  ex 0405 10 30
  ex 0406 90 01
  ex 0406 90 21 | Või
  Või
  Või
  Töötlemiseks ettenähtud juust
  Cheddar | New Zealand Food Safety Authority | Telecom Towers, 86 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jervois Quay, |
| PO Box 2835 |
| Wellington |
| New Zealand |
| Tel: (64-4) 894 2500 |
| Faks: (64-4) 894 2501” |

13)

XII lisas asendatakse Uus-Meremaaga seotud andmed järgmisega:

„Uus-Meremaa

ex 0405 10 11

ex 0405 10 19

ex 0405 10 30

ex 0406 90 01

ex 0406 90 21

Või

Või

Või

Töötlemiseks ettenähtud juust

Cheddar

New Zealand Food Safety Authority

Telecom Towers, 86

Jervois Quay,

PO Box 2835

Wellington

New Zealand

Tel: (64-4) 894 2500

Faks: (64-4) 894 2501”

Artikkel 2

Huvitatud lepinguosaliste taotlusel vabastatakse impordilitsentside väljaandmiseks esitatud tagatised järgmistel tingimustel:

| a) | litsentsid antakse välja Ia peatükis osutatud kvootide alusel toimuvaks impordiks või litsentsid antakse välja Šveitsist pärit CN-koodi 0406 alla kuuluvate toodete impordiks; |
| --- | --- |

a)

litsentsid antakse välja Ia peatükis osutatud kvootide alusel toimuvaks impordiks või litsentsid antakse välja Šveitsist pärit CN-koodi 0406 alla kuuluvate toodete impordiks;

| b) | litsentside kehtivusaeg ei ole lõppenud enne 1. jaanuari 2008; |
| --- | --- |

b)

litsentside kehtivusaeg ei ole lõppenud enne 1. jaanuari 2008;

| c) | litsentse on 1. jaanuariks 2008 kasutatud ainult osaliselt või üldse mitte. |
| --- | --- |

c)

litsentse on 1. jaanuariks 2008 kasutatud ainult osaliselt või üldse mitte.

Artikkel 3

Erandina määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikli 34 lõikest 2 ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 33 lõike 1 punkti d 2008. kvoodiaastaga seotud impordi suhtes ajavahemikul 1. november 2007 – 31. jaanuar 2008.

Artikkel 4

Otsus 2001/651/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008. Artiklit 3 kohaldatakse siiski alates 1. novembrist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

2

(3)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1324/2007 (ELT L 294, 13.11.2007, lk 14).

4

(5)  ELT L 114, 1.5.2007, lk 8.

5

(6)  ELT L 258, 4.10.2007, lk 3.

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

7

(8)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 95

8

Euroopa Liidu Teataja lk

(9)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 95.

9

Euroopa Liidu Teataja lk

(10)  EÜT L 229, 25.8.2001, lk 24. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/584/EÜ (ELT L 255, 31.7.2004, lk 41).

10

---

I LISA

„II.D

Euroopa ühenduse ja šveitsi vahel sõlmitud põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe 2. lisa alusel vähendatud tollimaks

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Tollimaks
  (eurodes/100 kg netomassi kohta)
  alates 1. juunist 2007 |
| --- | --- | --- |
| 0402 29 11
  ex 0404 90 83 | Spetsiaalne imikupiim (1) hermeetilistes pakendites netomassiga kuni 500 g ja rasvasisaldusega üle 10 % massist | 43,80 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Tollimaks

(eurodes/100 kg netomassi kohta)

alates 1. juunist 2007

0402 29 11

ex 0404 90 83

Spetsiaalne imikupiim (1) hermeetilistes pakendites netomassiga kuni 500 g ja rasvasisaldusega üle 10 % massist

43,80

---

(1)  Spetsiaalne imikupiim tähendab tooteid, mis on vabad nakkusetekitajatest ja mille ühes grammis on alla 10 000 eluvõimelise aeroobse bakteri ja alla kahe kolibakteri.”

1

---

II LISA

„ΙII LISA A OSA

Tariifikvoodid GATT/WTO lepingute alusel päritoluriikide kaupa: Uus-Meremaa või

| CN-kood | Kauba kirjeldus | Päritoluriik | Aastakvoot ajavahemikul 1. jaanuar – 31. detsember
  (tonnides) | Poolaasta maksimumkvoot
  (kogused tonnides) | Kvoot
  A osa
  Kvoodi number
  09,4195 | Kvoot
  B osa
  Kvoodi number
  09,4182 | Imporditollimaks
  (eurodes/netomassi 100 kg kohta) | IMA 1 – sertifikaatide täitmise eeskirjad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0405 10 11
  ex 0405 10 19 | Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma säilitusaineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul menetlusel | Uus-Meremaa | 74 693 tonni | Poolaastakvoot alates jaanuarist 2008
  37 346,5 tonni | 20 540,5 tonni | 16 806 tonni | 70,00 | Vt IV lisa” |
| ex 0405 10 30 | Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul menetlusel, mille puhul koor võib läbida piimarasva kontsentreerimise ja/või fraktsioneerimise etapi (ammix- ja spreadable-menetlusel) |

CN-kood

Kauba kirjeldus

Päritoluriik

Aastakvoot ajavahemikul 1. jaanuar – 31. detsember

(tonnides)

Poolaasta maksimumkvoot

(kogused tonnides)

Kvoot

A osa

Kvoodi number

09,4195

Kvoot

B osa

Kvoodi number

09,4182

Imporditollimaks

(eurodes/netomassi 100 kg kohta)

IMA 1 – sertifikaatide täitmise eeskirjad

ex 0405 10 11

ex 0405 10 19

Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma säilitusaineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul menetlusel

Uus-Meremaa

74 693 tonni

Poolaastakvoot alates jaanuarist 2008

37 346,5 tonni

20 540,5 tonni

16 806 tonni

70,00

Vt IV lisa”

ex 0405 10 30

Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul menetlusel, mille puhul koor võib läbida piimarasva kontsentreerimise ja/või fraktsioneerimise etapi (ammix- ja spreadable-menetlusel)

---

III LISA

Määruse (EÜ) nr 2535/2001 IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Pealkiri asendatakse järgmisega:
  „MÄÄRUSE (EÜ) nr 2535/2001 III PEATÜKI 2. JAO ALUSEL IMPORDITUD UUS-MEREMAALT PÄRIT VÕI MASSI JA RASVASISALDUSE KONTROLLIMINE”. |
| --- | --- |

1.

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„MÄÄRUSE (EÜ) nr 2535/2001 III PEATÜKI 2. JAO ALUSEL IMPORDITUD UUS-MEREMAALT PÄRIT VÕI MASSI JA RASVASISALDUSE KONTROLLIMINE”.

| 2. | 1. osa punkt e jäetakse välja. |
| --- | --- |

2.

1. osa punkt e jäetakse välja.

| 3. | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 2.2 muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkti e kolmas taane jäetakse välja; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 2.2 muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkti e kolmas taane jäetakse välja;

| ii) | alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | lahtris 13, vähemalt 80 %, kuid alla 85 % rasva”; |
| --- | --- | --- |

ii)

alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

lahtris 13, vähemalt 80 %, kuid alla 85 % rasva”;

| b) | punkt 2.3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punkt 2.3 jäetakse välja.

| 4. | 4. osa muudetakse järgmiselt.






  a) | Punktile 4.1 lisatakse järgmised lõiked:
  „Pädevad asutused võtavad kaks kordusvalimit, millest ühte hoitakse vaidlusküsimuste selgitamiseks kindlas hoidlas.
  Liikmesriik peab volitama teste tegevat laborit ametlikke analüüse teostama ning kõnealune liikmesriik peab tunnustama kõnealuse labori pädevust eespool osutatud menetluse teostajana; selle kinnituseks on korratavuse tingimuse täitmine pimedate kordusproovide analüüsimisel ja edukas osalemine tasemekatsetel.” |
| --- | --- | --- |

4.

4. osa muudetakse järgmiselt.

a)

Punktile 4.1 lisatakse järgmised lõiked:

„Pädevad asutused võtavad kaks kordusvalimit, millest ühte hoitakse vaidlusküsimuste selgitamiseks kindlas hoidlas.

Liikmesriik peab volitama teste tegevat laborit ametlikke analüüse teostama ning kõnealune liikmesriik peab tunnustama kõnealuse labori pädevust eespool osutatud menetluse teostajana; selle kinnituseks on korratavuse tingimuse täitmine pimedate kordusproovide analüüsimisel ja edukas osalemine tasemekatsetel.”

| b) | Punkt 4.2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4.2 jäetakse välja.

| c) | Punkt 4.3 asendatakse järgmisega:
  „4.3.   Kontrollitulemuste analüüs – aritmeetiline keskmine






  a) | Eeldatakse, et rasvasisaldus vastab nõuetele juhul, kui proovide tulemuse aritmeetiline keskmine ei ületa 84,4 %.
  Pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast nõuete täitmatajätmise juhtumist. |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 4.3 asendatakse järgmisega:

„4.3.   Kontrollitulemuste analüüs – aritmeetiline keskmine

a)

Eeldatakse, et rasvasisaldus vastab nõuetele juhul, kui proovide tulemuse aritmeetiline keskmine ei ületa 84,4 %.

Pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast nõuete täitmatajätmise juhtumist.

| b) | Juhul kui punkti a kohane vastavusnõue ei ole täidetud, imporditakse asjakohase impordideklaratsiooni ja IMA 1-sertifikaadiga hõlmatud partii vastavalt artiklile 36, välja arvatud juhul, kui punktis 4.5 osutatud kordusvalimite analüüs vastab nõuetele.”; |
| --- | --- |

b)

Juhul kui punkti a kohane vastavusnõue ei ole täidetud, imporditakse asjakohase impordideklaratsiooni ja IMA 1-sertifikaadiga hõlmatud partii vastavalt artiklile 36, välja arvatud juhul, kui punktis 4.5 osutatud kordusvalimite analüüs vastab nõuetele.”;

| d) | Punkt 4.4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

Punkt 4.4 jäetakse välja.

| e) | Punkt 4.5 asendatakse järgmisega.
  „4.5.   Vaidlustatud tulemused
  Asjaomane importija võib vaidlustada pädevate asutuste laboris tehtud analüüside tulemused seitsme tööpäeva jooksul alates kõnealuste tulemuste saamisest, kohustudes tasuma kordusvalimite analüüsi eest. Sel juhul saadavad pädevad asutused nende laboris analüüsitud proovide pitseeritud kordusvalimid teise laborisse. Liikmesriik peab volitama kõnealust teist laborit ametlikke analüüse teostama ning kõnealune liikmesriik peab tunnustama kõnealuse labori pädevust punktis 4.1 osutatud menetluse teostajana; selle kinnituseks on korratavuse tingimuse täitmine pimedate kordusproovide analüüsimisel ja edukas osalemine tasemekatsetel.
  Kõnealune teine labor edastab analüüside tulemused viivitamata pädevatele asutustele.
  Teise labori tulemused on lõplikud.” |
| --- | --- |

e)

Punkt 4.5 asendatakse järgmisega.

„4.5.   Vaidlustatud tulemused

Asjaomane importija võib vaidlustada pädevate asutuste laboris tehtud analüüside tulemused seitsme tööpäeva jooksul alates kõnealuste tulemuste saamisest, kohustudes tasuma kordusvalimite analüüsi eest. Sel juhul saadavad pädevad asutused nende laboris analüüsitud proovide pitseeritud kordusvalimid teise laborisse. Liikmesriik peab volitama kõnealust teist laborit ametlikke analüüse teostama ning kõnealune liikmesriik peab tunnustama kõnealuse labori pädevust punktis 4.1 osutatud menetluse teostajana; selle kinnituseks on korratavuse tingimuse täitmine pimedate kordusproovide analüüsimisel ja edukas osalemine tasemekatsetel.

Kõnealune teine labor edastab analüüside tulemused viivitamata pädevatele asutustele.

Teise labori tulemused on lõplikud.”

| f) | Punkt 4.6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

f)

Punkt 4.6 jäetakse välja.

---

IV LISA

„V LISA

Image

---

V LISA

Määruse (EÜ) nr 2535/2001 X lisa muudetakse järgmiselt:

| a) | lahter 7 asendatakse järgmisega:
  7.   Pakendite markeeringud, numbrid, arv ja liik, üksikasjalik kombineeritud nomenklatuuri kohane kirjeldus ja toote kaheksakohaline CN-kood, märkega „ex” ja esitusviisi üksikasjad.







  — | Vt lisatud toote tunnuslogode loetelu, viide: |
| --- | --- | --- |

a)

lahter 7 asendatakse järgmisega:

7.   Pakendite markeeringud, numbrid, arv ja liik, üksikasjalik kombineeritud nomenklatuuri kohane kirjeldus ja toote kaheksakohaline CN-kood, märkega „ex” ja esitusviisi üksikasjad.

—

Vt lisatud toote tunnuslogode loetelu, viide:

| — | CN-kood ex 0405 10 – vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest |
| --- | --- |

—

CN-kood ex 0405 10 – vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest

| — | Tehase registreerimisnumber |
| --- | --- |

—

Tehase registreerimisnumber

| — | Tootmiskuupäev |
| --- | --- |

—

Tootmiskuupäev

| — | Plastpakendi omakaalu aritmeetiline keskmine |
| --- | --- |

—

Plastpakendi omakaalu aritmeetiline keskmine

| b) | lahter 13 asendatakse järgmisega:
  13.   Rasvasisaldus massiprotsentides |
| --- | --- |

b)

lahter 13 asendatakse järgmisega:

13.   Rasvasisaldus massiprotsentides

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1566/2007,

21. detsember 2007,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1966/2006 kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (2) artikli 22 lõike 1 punktis c on sätestatud, et toimingud ühise kalanduspoliitika reguleerimisalas on lubatud juhul, kui kapten registreerib ja kannab viivitamata ette kalapüügiandmed, sealhulgas lossimis- ja ümberlaadimisandmed, ning koopia andmetest tehakse kättesaadavaks ametiasutustele. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (2) artikli 22 lõike 1 punktis c on sätestatud, et toimingud ühise kalanduspoliitika reguleerimisalas on lubatud juhul, kui kapten registreerib ja kannab viivitamata ette kalapüügiandmed, sealhulgas lossimis- ja ümberlaadimisandmed, ning koopia andmetest tehakse kättesaadavaks ametiasutustele.

| (2) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 kohaselt kohaldatakse püügipäeviku ning ümberlaadimis- ja lossimisdeklaratsiooni andmete elektroonilise registreerimise ja edastamise kohustust rohkem kui 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade kaptenite suhtes 24 kuu jooksul alates rakenduseeskirjade jõustumisest ja rohkem kui 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade kaptenite suhtes 42 kuu jooksul alates rakenduseeskirjade jõustumisest. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 kohaselt kohaldatakse püügipäeviku ning ümberlaadimis- ja lossimisdeklaratsiooni andmete elektroonilise registreerimise ja edastamise kohustust rohkem kui 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade kaptenite suhtes 24 kuu jooksul alates rakenduseeskirjade jõustumisest ja rohkem kui 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade kaptenite suhtes 42 kuu jooksul alates rakenduseeskirjade jõustumisest.

| (3) | Igapäevane kalapüügiandmete esitamine aitab oluliselt suurendada jälgimis-, kontrollimis- ja järelevalvetegevuse tulemuslikkust ja tõhusust nii merel kui ka maal. |
| --- | --- |

(3)

Igapäevane kalapüügiandmete esitamine aitab oluliselt suurendada jälgimis-, kontrollimis- ja järelevalvetegevuse tulemuslikkust ja tõhusust nii merel kui ka maal.

| (4) | Nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (3) artiklis 6 on sätestatud, et ühenduse kalalaevade kaptenid peavad oma laevade tegevuse kohta püügipäevikut. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (3) artiklis 6 on sätestatud, et ühenduse kalalaevade kaptenid peavad oma laevade tegevuse kohta püügipäevikut.

| (5) | Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 8 on sätestatud, et kui laeva kogupikkus on vähemalt 10 meetrit, esitab iga ühenduse kalalaeva kapten või kapteni esindaja pärast iga reisi ning 48 tunni jooksul pärast lossimist deklaratsiooni pädevatele ametiasutustele selles liikmesriigis, kus lossimine toimub. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 8 on sätestatud, et kui laeva kogupikkus on vähemalt 10 meetrit, esitab iga ühenduse kalalaeva kapten või kapteni esindaja pärast iga reisi ning 48 tunni jooksul pärast lossimist deklaratsiooni pädevatele ametiasutustele selles liikmesriigis, kus lossimine toimub.

| (6) | Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 9 on sätestatud, et enampakkumiskeskused või muud liikmesriikide volitatud ja liikmesriigis lossitud kalatoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud esitavad pärast esmamüüki müügiteatise pädevatele ametiasutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmaturustamine toimub. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 9 on sätestatud, et enampakkumiskeskused või muud liikmesriikide volitatud ja liikmesriigis lossitud kalatoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud esitavad pärast esmamüüki müügiteatise pädevatele ametiasutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmaturustamine toimub.

| (7) | Samuti on määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 9 sätestatud, et kui kalatoodete esmaturustamine ei toimu liikmesriigis, kus tooted lossiti, tagab esmaturustamise seire eest vastutav liikmesriik müügiteatise koopia võimalikult kiire esitamise kõnealuste toodete lossimise seire eest vastutavale asutusele. |
| --- | --- |

(7)

Samuti on määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 9 sätestatud, et kui kalatoodete esmaturustamine ei toimu liikmesriigis, kus tooted lossiti, tagab esmaturustamise seire eest vastutav liikmesriik müügiteatise koopia võimalikult kiire esitamise kõnealuste toodete lossimise seire eest vastutavale asutusele.

| (8) | Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikliga 19 on ette nähtud, et liikmesriigid loovad arvutiandmebaasid ning kehtestavad eelkõige andmete ristkontrollimisi ja kontrollimist hõlmavad akrediteerimissüsteemid. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikliga 19 on ette nähtud, et liikmesriigid loovad arvutiandmebaasid ning kehtestavad eelkõige andmete ristkontrollimisi ja kontrollimist hõlmavad akrediteerimissüsteemid.

| (9) | Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 19b ja 19e on ette nähtud, et ühenduse kalalaevade kaptenid koostavad püügikoormuse aruanded ja kannavad need püügipäevikusse. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 19b ja 19e on ette nähtud, et ühenduse kalalaevade kaptenid koostavad püügikoormuse aruanded ja kannavad need püügipäevikusse.

| (10) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 2347/2002 (4) artikli 5 kohaselt peab ühenduse kalalaeva kapten, kellel on süvamere kalapüügiluba, registreerima püügipäevikus või lipuliikmesriigi poolt ettenähtud vormis andmed püügivahendite omaduste ja püügioperatsioonide kohta. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2347/2002 (4) artikli 5 kohaselt peab ühenduse kalalaeva kapten, kellel on süvamere kalapüügiluba, registreerima püügipäevikus või lipuliikmesriigi poolt ettenähtud vormis andmed püügivahendite omaduste ja püügioperatsioonide kohta.

| (11) | Nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määruses (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (5) on sätestatud ühiskasutuskavade toimimine. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määruses (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (5) on sätestatud ühiskasutuskavade toimimine.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | rohkem kui 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. jaanuarist 2010; |
| --- | --- |

a)

rohkem kui 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. jaanuarist 2010;

| b) | rohkem kui 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. juulist 2011; |
| --- | --- |

b)

rohkem kui 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. juulist 2011;

| c) | registreeritud ostjate, registreeritud enampakkumiste korraldajate või muude liikmesriigi volitatud asutuste või isikute suhtes, kes vastutavad kalatoodete esmamüügi eest ning kelle kalatoodete müügi aastakäive on üle 400 000 euro, alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

c)

registreeritud ostjate, registreeritud enampakkumiste korraldajate või muude liikmesriigi volitatud asutuste või isikute suhtes, kes vastutavad kalatoodete esmamüügi eest ning kelle kalatoodete müügi aastakäive on üle 400 000 euro, alates 1. jaanuarist 2009.

2.   Olenemata lõike 1 punktist a kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. jaanuarist 2010 varasemast kuupäevast rohkem kui 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes, mis sõidavad teatava liikmesriigi lipu all, kui kõnealune liikmesriik on nii sätestanud.

3.   Olenemata lõike 1 punktist b kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. juulist 2011 varasemast kuupäevast rohkem kui 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes, mis sõidavad teatava liikmesriigi lipu all, kui kõnealune liikmesriik on nii sätestanud.

4.   Olenemata lõike 1 punktides a ja b sätestatud kuupäevadest, võivad liikmesriigid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1966/2006 artikli 3 lõikega 2 kohaldada käesolevat määrust nende lipu all sõitvate 15 meetri pikkuste või lühemate laevade suhtes enne kõnealuseid kuupäevi.

5.   Liikmesriigid võivad sõlmida kahepoolseid lepinguid, mis käsitlevad elektrooniliste aruandlussüsteemide kasutamist nende lipu all sõitvatel laevadel nende suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes tingimusel, et kõnealused laevad vastavad kõigile käesoleva määrusega ettenähtud eeskirjadele.

6.   Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, olenemata vetest või sadamatest, kus nad püügioperatsioone teostavad.

7.   Käesolevat määrust ei kohaldata ühenduse kalalaevade suhtes, mida kasutatakse üksnes vesiviljeluse jaoks.

Artikkel 2

Ettevõtjate ja laevade loetelu

1.   Kõik liikmesriigid koostavad registreeritud ostjate, registreeritud enampakkumiste korraldajate ning muude liikmesriigi volitatud asutuste ja isikute loetelu, kes vastutavad kalatoodete esmamüügi eest ja kelle kalatoodete müügi aastakäive on üle 400 000 euro. Esimene võrdlusaasta on 2007 ja loetelu ajakohastatakse jooksva aasta (aasta n) 1. jaanuaril aasta n–2 400 000 eurot ületava kalatoodete müügi aastakäibe alusel. Kõnealune loetelu avaldatakse liikmesriigi ametlikul veebilehel.

2.   Kõik liikmesriigid koostavad ja ajakohastavad korrapäraselt nende lipu all sõitvate selliste ühenduse kalalaevade loetelud, milles suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid kooskõlas artikli 1 lõigetega 2, 3, 4 ja 5. Kõnealused loetelud avaldatakse liikmesriigi ametlikul veebilehel liikmesriikide ja komisjoni vaheliste konsultatsioonide käigus kokkulepitud vormis.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „püügioperatsioon” – mis tahes tegevus, mis on seotud kalade otsimise, püügivahendite vettelaskmise ja pardalehiivamisega ning saagi püügivahenditest eemaldamisega; |
| --- | --- |

a)

„püügioperatsioon” – mis tahes tegevus, mis on seotud kalade otsimise, püügivahendite vettelaskmise ja pardalehiivamisega ning saagi püügivahenditest eemaldamisega;

| b) | „ühiskasutuskava” – plaan, millega kehtestatakse olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamise kord. |
| --- | --- |

b)

„ühiskasutuskava” – plaan, millega kehtestatakse olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamise kord.

II   PEATÜKK

ELEKTROONILINE EDASTUS

Artikkel 4

Laeva kapteni või tema esindaja edastatav teave

1.   Ühenduse kalalaevade kaptenid edastavad püügipäeviku ja ümberlaadimise andmed elektrooniliselt lipuliikmesriigi pädevatele asutustele.

2.   Ühenduse kalalaevade kaptenid või nende esindajad edastavad lossimisdeklaratsiooni andmed elektrooniliselt lipuriigi pädevatele asutustele.

3.   Kui ühenduse kalalaev lossib oma saagi liikmesriigis, mis ei ole tema lipuliikmesriik, edastavad lipuriigi pädevad asutused lossimisdeklaratsiooni andmed viivitamatult pärast selle saamist elektrooniliselt selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus saak lossiti.

4.   Kui see on ühenduse eeskirjades ette nähtud, edastavad ühenduse kalalaevade kaptenid lipuliikmesriigi pädevatele asutustele elektrooniliselt selleks ettenähtud ajal sadamasse sisenemise eelteate.

5.   Kui laev kavatseb siseneda liikmesriigi sadamasse, mis ei asu tema lipuliikmesriigis, edastavad lipuliikmesriigi pädevad asutused lõikes 4 nimetatud eelteate saamise järel selle viivitamatult elektrooniliselt rannikuäärse liikmesriigi pädevatele asutustele.

Artikkel 5

Esmamüügi või ülevõtmise eest vastutavate asutuste ja isikute poolt edastatav teave

1.   Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad ning muud liikmesriigi volitatud asutused ja isikud, kes vastutavad kalatoodete esmamüügi eest, edastavad müügiteatisesse kantava teabe elektrooniliselt selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle territooriumil esmaturustamine toimub.

2.   Kui esmaturustus toimub liikmesriigis, mis ei ole lipuliikmesriik, tagab liikmesriik, kus toimub esmaturustus, et müügiteatise andmete koopia saadetakse asjakohase teabe saamise järel elektrooniliselt lipuliikmesriigi pädevatele asutustele.

3.   Kui kalatoodete esmaturustus ei toimu liikmesriigis, kus need lossiti, tagab liikmesriik, kus toimub esmaturustus, et müügiteatise andmete koopia saadetakse asjakohase teabe saamise järel viivitamatult elektrooniliselt järgmistele ametiasutustele:

| a) | selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus kalatooted lossiti, ja |
| --- | --- |

a)

selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus kalatooted lossiti, ja

| b) | kalatooted lossinud laeva lipuliikmesriigi pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

b)

kalatooted lossinud laeva lipuliikmesriigi pädevatele asutustele.

4.   Ülevõtmisdeklaratsiooni omanik edastab ülevõtmisdeklaratsiooni kantava teabe elektrooniliselt selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus ülevõtmine tegelikult toimub.

Artikkel 6

Edastamise sagedus

1.   Kapten edastab elektroonilise püügipäeviku andmed lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt kord päevas hiljemalt kella 24.00ks; seda isegi siis, kui püüki ei toimunud. Ta saadab kõnealused andmed ka:

| a) | lipuliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel; |
| --- | --- |

a)

lipuliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel;

| b) | viivitamatult pärast viimast püügioperatsiooni; |
| --- | --- |

b)

viivitamatult pärast viimast püügioperatsiooni;

| c) | enne sadamasse sisenemist; |
| --- | --- |

c)

enne sadamasse sisenemist;

| d) | merel toimuva mis tahes kontrolli ajal; |
| --- | --- |

d)

merel toimuva mis tahes kontrolli ajal;

| e) | ühenduse või lipuliikmesriigi õigusaktides määratud sündmuste korral. |
| --- | --- |

e)

ühenduse või lipuliikmesriigi õigusaktides määratud sündmuste korral.

2.   Kapten võib elektroonilise püügipäeviku ja ümberlaadimisdeklaratsioonide parandusi edastada kuni viimase andmeedastuseni, mis toimub püügireisi lõppemisel ja enne sadamasse sisenemist. Parandused peavad olema selgelt märgistatud. Lipuliikmesriigi pädevad asutused säilitavad kõik elektroonilise püügipäeviku esialgsed andmed ja nendes andmetes tehtud parandused.

3.   Kapten või tema esindaja edastab lossimisdeklaratsiooni elektrooniliselt kohe pärast lossimisdeklaratsiooni valmimist.

4.   Mahalaadiva laeva ja vastuvõtva laeva kapten edastavad ümberlaadimise andmed elektrooniliselt kohe pärast ümberlaadimist.

5.   Kapten säilitab lõikes 1 nimetatud andmete koopia kalalaeva pardal iga püügireisi jooksul kuni lossimisdeklaratsiooni esitamiseni.

Artikkel 7

Laevalt selle lipuliikmesriigi pädevatele asutustele edastavate andmete vorming

Iga liikmesriik määrab tema lipu all sõitvatelt laevadelt tema pädevatele asutustele edastavate andmete vormingu.

Artikkel 8

Tagasiside sõnum

Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvatele laevadele saadetakse iga püügipäeviku ning ümberlaadimis- ja lossimisandmete edastamise korral tagasiside sõnum. Tagasiside sõnum sisaldab kättesaamise kinnitust.

III   PEATÜKK

ERANDID

Artikkel 9

Erandid

1.   Liikmesriik võib vabastada tema lipu all sõitvad laevad artikli 4 lõikes 1 nimetatud kohustusest, kui kuni 24tunnine püügireis toimub tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, tingimusel, et saaki ei lossita väljaspool lipuliikmesriigi territooriumi.

2.   Ühenduse kalalaevade kaptenid on vabastatud paberkandjal püügipäeviku, lossimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioonide koostamise kohustusest

3.   Ühenduse laevade kaptenid või nende esindajad, kes lossivad oma saagi liikmesriigis, mis ei ole nende laeva lipuliikmesriik, ei pea rannikuäärsele liikmesriigile esitama paberkandjal lossimisdeklaratsiooni.

4.   Liikmesriigid võivad sõlmida kahepoolseid lepinguid, mis käsitlevad elektrooniliste aruandlussüsteemide kasutamist nende lipu all sõitvatel laevadel nende suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Selliste lepingute kohaldamisalasse kuuluvad laevad ei pea kõnealustes vetes pidama paberkandjal püügipäevikut.

5.   Ühenduse laevade kaptenid, kes registreerivad oma elektroonilises püügipäevikus määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19b sätestatud püügikoormuse andmed, on vabastatud püügikoormuse aruande edastamise kohustusest teleksi, laevaseiresüsteemi (VMS), faksi, telefoni või raadio teel.

IV   PEATÜKK

ELEKTROONILISTE REGISTREERIMIS- JA ARUANDLUSSÜSTEEMIDE TOIMIMINE

Artikkel 10

Tegutsemine elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke korral

1.   Elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke korral või juhul, kui see ei tööta, edastab laeva kapten või omanik või nende esindaja püügipäeviku, lossimisdeklaratsiooni ja ümberlaadimise andmed lipuliikmesriigi pädevatele asutustele lipuliikmesriigi kehtestatud viisil iga päev hiljemalt kella 24.00ks; seda isegi siis, kui püüki ei toimunud:

| a) | lipuliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel; |
| --- | --- |

a)

lipuliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel;

| b) | viivitamatult pärast viimast püügioperatsiooni; |
| --- | --- |

b)

viivitamatult pärast viimast püügioperatsiooni;

| c) | enne sadamasse sisenemist; |
| --- | --- |

c)

enne sadamasse sisenemist;

| d) | merel toimuva mis tahes kontrolli ajal; |
| --- | --- |

d)

merel toimuva mis tahes kontrolli ajal;

| e) | ühenduse või lipuliikmesriigi õigusaktides määratud sündmuste korral. |
| --- | --- |

e)

ühenduse või lipuliikmesriigi õigusaktides määratud sündmuste korral.

2.   Lipuliikmesriigi pädevad asutused uuendavad elektroonilise püügipäeviku andmeid kohe pärast lõikes 1 nimetatud andmete saamist.

3.   Ühenduse kalalaev ei tohi pärast elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilist riket või pärast seda, kui süsteem ei ole toiminud, lahkuda sadamast enne, kui süsteemi töö rahuldab lipuliikmesriigi pädevaid asutusi või kui lipuliikmesriigi pädevad asutused on lubanud laeval lahkuda. Lipuliikmesriik teatab viivitamatult rannikuäärsele liikmesriigile, kui lipuliikmesriik on lubanud enda lipu all sõitval laeval rannikuäärses liikmesriigis sadamast lahkuda.

Artikkel 11

Andmete saamata jäämine

1.   Kui lipuliikmesriigi pädevad asutused ei ole saanud andmeid vastavalt artikli 4 lõigetele 1 ja 2, teatavad nad sellest võimalikult kiiresti laeva kaptenile või omanikule või nende esindajale. Kui selline olukord esineb ühe laeva puhul üle kolme korra aastas, tagab lipuliikmesriik selle laeva elektroonilise aruandlussüsteemi kontrollimise. Asjaomane liikmesriik uurib juhtumit, et selgitada välja, miks andmeid ei ole saadud.

2.   Kui lipuliikmesriigi pädevad asutused ei ole saanud andmeid vastavalt artikli 4 lõigetele 1 ja 2 ning laeva viimane laevaseiresüsteemi kaudu edastatud asukoht oli rannikuäärse liikmesriigi vetes, teatavad nad sellest võimalikult kiiresti rannikuäärse liikmesriigi pädevatele asutustele.

3.   Laeva kapten või omanik või nende esindaja saadab kõik andmed, mille kohta on saadud teade vastavalt lõikele 1, lipuliikmesriigi pädevatele asutustele viivitamatult pärast kõnealuse teate saamist.

Artikkel 12

Andmetele juurdepääsu häired

1.   Kui rannikuäärse liikmesriigi pädevad asutused märkavad oma vetes teise liikmesriigi lipu all sõitvat kalalaeva ja neil ei ole juurdepääsu andmetele vastavalt artiklile 15, taotlevad nad lipuliikmesriigi pädevatelt asutustelt andmetele juurdepääsu tagamist.

2.   Kui lõikes 1 nimetatud juurdepääsu ei tagata nelja tunni jooksul taotluse saatmisest, teatab rannikuäärne liikmesriik sellest lipuliikmesriigile. Teate saamisel saadab lipuliikmesriik viivitamatult andmed rannikuäärsele liikmesriigile mis tahes olemasolevate elektrooniliste vahendite kaudu.

3.   Kui rannikuäärne liikmesriik lõikes 2 nimetatud andmeid ei saa, saadab laeva kapten või omanik või nende esindaja andmed ja artiklis 8 nimetatud tagasiside sõnumi koopia rannikuäärse liikmesriigi pädevatele asutustele taotluse korral mis tahes olemasolevate elektrooniliste vahendite kaudu.

4.   Kui laeva kapten või omanik või nende esindaja ei edasta rannikuäärse liikmesriigi pädevatele asutustele artiklis 8 nimetatud tagasiside sõnumi koopiat, keelatakse asjaomase laeva kalapüük rannikuäärse liikmesriigi vetes, kuni laeva kapten või tema esindaja saadab nimetatud asutustele tagasiside sõnumi või artikli 6 lõikes 1 nimetatud andmete koopia.

Artikkel 13

Andmed elektroonilise aruandlussüsteemi toimimise kohta

1.   Liikmesriigid peavad andmebaasi oma elektroonilise aruandlussüsteemi toimimise kohta. See sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | liikmesriigi lipu all sõitvate laevade loetelu, mille elektroonilises aruandlussüsteemis on esinenud tehnilisi rikkeid või mille elektrooniline aruandlussüsteem ei ole toiminud; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi lipu all sõitvate laevade loetelu, mille elektroonilises aruandlussüsteemis on esinenud tehnilisi rikkeid või mille elektrooniline aruandlussüsteem ei ole toiminud;

| b) | elektroonilise püügipäeviku andmete edastuste arv päevas ja keskmine edastuste arv laeva kohta lipuliikmesriikide kaupa; |
| --- | --- |

b)

elektroonilise püügipäeviku andmete edastuste arv päevas ja keskmine edastuste arv laeva kohta lipuliikmesriikide kaupa;

| c) | edastatud lossimis-, ümberlaadimis- ja ülevõtmisdeklaratsioonide ning müügiteatiste arv lipuliikmesriikide kaupa. |
| --- | --- |

c)

edastatud lossimis-, ümberlaadimis- ja ülevõtmisdeklaratsioonide ning müügiteatiste arv lipuliikmesriikide kaupa.

2.   Kokkuvõtlik teave liikmesriikide elektrooniliste aruandlussüsteemide toimimise kohta saadetakse komisjonile viimase nõudmisel liikmesriikide ja komisjoni vaheliste konsultatsioonide käigus kokkulepitud vormis ja sagedusega.

V   PEATÜKK

ANDMEVAHETUS JA JUURDEPÄÄS ANDMETELE

Artikkel 14

Liikmesriikidevahelise teabevahetuse vorming

1.   Liikmesriikide vahel vahetatakse teavet lisas määratletud vormingus, mis põhineb XML-il (extensible mark-up language).

2.   Lõikes 1 nimetatud andmete parandused tuleb selgelt sellisena märgistada.

3.   Kui liikmesriik saab teiselt liikmesriigilt elektroonilist teavet, tagab ta tagasiside sõnumi saatmise kõnealuse liikmesriigi pädevatele asutustele. Tagasiside sõnum sisaldab kättesaamise kinnitust.

4.   Lisas esitatud andmeelemendid, mida kaptenid peavad vastavalt ühenduse eeskirjadele püügipäevikusse kandma, on kohustuslikud ka liikmesriikidevahelises andmevahetuses.

Artikkel 15

Juurdepääs andmetele

1.   Lipuliikmesriik tagab rannikuäärsele liikmesriigile reaalajas sidusjuurdepääsu nende tema lipu alla kuuluvate laevade elektroonilistele püügipäevikutele ja lossimisdeklaratsioonidele, kes teostavad püügioperatsioone kõnealuse rannikuäärse liikmesriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.

2.   Lõikes 1 nimetatud andmed sisaldavad vähemalt andmeid alates viimasest sadamast lahkumisest kuni lossimise lõpetamiseni. Eelneva 12 kuu püügireiside andmed on kättesaadavad taotluse korral.

3.   Ühenduse kalalaeva kaptenil on oma lipuliikmesriigi andmebaasis säilitatavale elektroonilisele püügipäevikule turvaline juurdepääs 24 tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas.

4.   Rannikuäärne liikmesriik annab ühiskasutuskava raames teise liikmesriigi kalanduse patrull-laevale sidusjuurdepääsu oma püügipäevikute andmebaasile.

Artikkel 16

Andmevahetus liikmesriikide vahel

1.   Juurdepääs artikli 15 lõikes 1 nimetatud andmetele on tagatud turvalise Interneti-ühenduse kaudu 24 tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas.

2.   Liikmesriigid vahetavad asjakohast tehnilist teavet, et tagada vastastikune juurdepääs elektroonilistele püügipäevikutele.

3.   Liikmesriigid:

| a) | tagavad, et käesoleva määruse kohaselt kogutud andmed salvestatakse turvaliselt infotehnoloogilistes andmebaasides, ning rakendavad kõik vajalikud abinõud nende andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et käesoleva määruse kohaselt kogutud andmed salvestatakse turvaliselt infotehnoloogilistes andmebaasides, ning rakendavad kõik vajalikud abinõud nende andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks;

| b) | rakendavad kõik vajalikud tehnilised abinõud nende andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku hävimise, kahjustumise, levitamise või neile ilma loata juurdepääsu eest. |
| --- | --- |

b)

rakendavad kõik vajalikud tehnilised abinõud nende andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku hävimise, kahjustumise, levitamise või neile ilma loata juurdepääsu eest.

Artikkel 17

Vastutav asutus

1.   Igas liikmesriigis vastutab käesoleva määrusega ettenähtud andmete edastuse, vastuvõtmise, haldamise ja töötlemise eest üks asutus.

2.   Liikmesriigid vahetavad lõikes 1 nimetatud asutuste nimesid ja kontaktandmeid ning teavitavad neist komisjoni.

3.   Kõigist muudatustest lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmetes tuleb viivitamatult teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

VI   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 409, 30.12.2006, lk 1, parandatud väljaandes ELT L 36, 8.2.2007, lk 3.

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

2

(3)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11); parandatud väljaandes ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

3

(4)  EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6 Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2269/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 1).

4

(5)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

5

---

LISA

ELEKTROONILISE TEABEVAHETUSE VORMING

Üldised andmeelemendid

| Andmeelemendid | Välja kood | Kirjeldus ja sisu |
| --- | --- | --- |
| Kirje algus/lõpp |
| Kirje algus | SR | Püügipäeviku, müügiteatise deklaratsiooni või tagasiside sõnumi algust tähistav silt |
| Alamelemendid |
| Aadress | AD | Sihtkoht: riigi kolmetäheline ISO-kood |
| Kellelt | FR | Andmeid edastav riik (riigi kolmetäheline ISO-kood) |
| Sõnumi tüüp | TM | Sõnumi tüübi tähtkood (LOG, SAL, RET või COR) |
| Tagasiside | RS | Näitab saadud sõnumi/aruande olekut – ACK (vastu võetud) või NAK (ei ole vastu võetud) |
| Tagasiside vea kood | RE | Saadud sõnumite/aruannete vigu tähistavad numbrilised koodid
  (101 – sõnum loetamatu, 102 – andmete väärtus või suurus on väljaspool lubatud piire, 104 – kohustuslikud andmed puuduvad, 106 – loata andmeallikas, 150 – järjestusviga, 151 – kuupäev/kellaaeg tulevikus, 250 – katse laevale teadet uuesti saata, 251 – laevale ei ole teatatud, 302 – ümberlaadimine enne sõnumit „Püük sisenemisel”, 303 – sõnum „Püük väljumisel” enne sõnumit „Püük sisenemisel”, 304 – asukohta ei ole edastatud, 350 – asukoht ilma sõnumita „Püük sisenemisel”) |
| Kirje number | RN | Sõnumi/aruande kalapüügi seirekeskuse poolt edastamise seerianumber (aastane arvestus) |
| Kirje kuupäev | RD | Sõnumi/aruande edastamise kuupäev (AAAAKKPP) |
| Kirje kellaaeg | RT | Sõnumi/aruande edastamise kellaaeg (TTMM, UTC järgi) |

Andmeelemendid

Välja kood

Kirjeldus ja sisu

Kirje algus/lõpp

Kirje algus

SR

Püügipäeviku, müügiteatise deklaratsiooni või tagasiside sõnumi algust tähistav silt

Alamelemendid

Aadress

AD

Sihtkoht: riigi kolmetäheline ISO-kood

Kellelt

FR

Andmeid edastav riik (riigi kolmetäheline ISO-kood)

Sõnumi tüüp

TM

Sõnumi tüübi tähtkood (LOG, SAL, RET või COR)

Tagasiside

RS

Näitab saadud sõnumi/aruande olekut – ACK (vastu võetud) või NAK (ei ole vastu võetud)

Tagasiside vea kood

RE

Saadud sõnumite/aruannete vigu tähistavad numbrilised koodid

(101 – sõnum loetamatu, 102 – andmete väärtus või suurus on väljaspool lubatud piire, 104 – kohustuslikud andmed puuduvad, 106 – loata andmeallikas, 150 – järjestusviga, 151 – kuupäev/kellaaeg tulevikus, 250 – katse laevale teadet uuesti saata, 251 – laevale ei ole teatatud, 302 – ümberlaadimine enne sõnumit „Püük sisenemisel”, 303 – sõnum „Püük väljumisel” enne sõnumit „Püük sisenemisel”, 304 – asukohta ei ole edastatud, 350 – asukoht ilma sõnumita „Püük sisenemisel”)

Kirje number

RN

Sõnumi/aruande kalapüügi seirekeskuse poolt edastamise seerianumber (aastane arvestus)

Kirje kuupäev

RD

Sõnumi/aruande edastamise kuupäev (AAAAKKPP)

Kirje kellaaeg

RT

Sõnumi/aruande edastamise kellaaeg (TTMM, UTC järgi)

Püügipäeviku andmeelemendid

| Andmeelemendid | Välja kood | Kirjeldus ja sisu |
| --- | --- | --- |
| Püügipäeviku elemendi algus/lõpp |
| Püügipäeviku deklaratsiooni algus | LOG | Püügipäeviku deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuuti RC, XR, IR, NA, VO, MA või TN ja elementi DEP, CAT, ENT, EXI, CRO, TRZ, TRA, LAN või RTP) |
| Põhielemendid |
| Lahkumisdeklaratsioon | DEP | Püügireisi alguses sadamast lahkumist tähistav silt (sisaldab atribuute DA, TI ja PO) |
| Sadamasse naasmise deklaratsioon | RTP | Püügireisi lõpus sadamasse naasmist tähistav silt (sisaldab atribuute DA, TI ja PO) |
| Saagideklaratsioon | CAT | Saagideklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuute DA, TI, FO ja DU ning alamelementi POS, GEA või SPE) |
| Ümberlaadimisdeklaratsioon | TRA | Ümberlaadimisdeklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuute DA, TI, TT, TF, TC ja FC ning SPE-alamelemente) |
| Lossimisdeklaratsioon | LAN | Lossimisdeklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuute DA, TI ja PO ning POS ja SPE-alamelemente) |
| Püügikoormuse deklaratsioon: vööndisse sisenemine | ENT | Kalastusvööndisse sisenemise deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab DA ja TI atribuuti ning POS ja SPE alamelemente) |
| Püügikoormuse deklaratsioon: vööndist lahkumine | EXI | Kalastusvööndist lahkumise deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuute DA ja TI ning alamelemente POS ja SPE) |
| Püügikoormuse deklaratsioon: kalastusvööndi läbimine | CRO | Kalastusvööndi läbimise deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab elemente ENT ja EXI) |
| Püügikoormuse deklaratsioon: vööndite piire ületav kalapüük | TRZ | Kalastusvööndis vööndite piire ületava kalapüügi deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab elemente ENT ja EXI) |
| Alamelemendid |
| Liigi alamdeklaratsioon | SPE | Kalaliigi üksikasju sisaldav silt (sisaldab SN, WT või WL või WS, NF atribuute ning PRO-alamelemente) |
| Töötlemise alamdeklaratsioon | PRO | Töötlemise üksikasju sisaldav silt (sisaldab atribuute PR, CF ja TY või DISi (vette tagasi laskmine)) |
| Asukoha alamdeklaratsioon | POS | Kalalaeva asukoha kohta üksikasjalikku teavet sisaldav silt (sisaldab ZO-atribuuti ning püügikoormuse kohta atribuute LA ja LO) |
| Püügivahendite alamdeklaratsioon | GEA | Püügioperatsiooni ajal kasutatud püügivahendite kohta üksikasjalikku teavet sisaldav silt (sisaldab atribuute GE, ME, GD ja GL vastavalt püügikoormuse deklaratsioonile). Süvamereliikide puhul sisaldab atribuute NH, IT, FO ja FD |
| Atribuudid |
| Reisi number | TN | Püügireisi number jooksval aastal (001–999) |
| Kuupäev | DA | Edastamise kuupäev (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | Edastamise kellaaeg (TTMM, UTC järgi) |
| Laeva põhitunnus | RC | Rahvusvaheline raadiokutsung |
| Laeva pardatunnus | XR | Laeva pardale (kerele) kantud registreerimisnumber |
| Laeva tunnus (CFR) | IR | Ühenduse laevastikuregistri number |
| Laeva nimi | NA | Laeva nimi |
| Laevaomaniku nimi | VO | Laevaomaniku nimi |
| Kapteni nimi | MA | Kapteni nimi |
| Sadama nimi | PO | Sadama kood (kahetäheline riigi kood (riigi kolmetäheline ISO kood) + kolmetäheline sadama kood, nt Edinburgh – GBEDI, Kiel – DEKEL ja Vigo – ESVGO) |
| Püügioperatsioonid | FO | Püügioperatsioonide (loomuste) arv 24-tunnise ajavahemiku jooksul |
| Kalapüügi aeg | DU | Püügi kestus minutites |
| Asukoht: laius | LA | Kraadides ja minutites väljendatud laiuskraad (N/S DDMM) |
| Asukoht: pikkus | LO | Kraadides ja minutites väljendatud pikkuskraad (E/W DDMM) |
| Kalastusvöönd | ZO | FAO põhipüügipiirkonna [ja ICES-i] liigituse (nt Läänemere ICES-i alamrajooni 24 puhul 27.3.24 [või III24], 21.1F [või 1F] NAFO rajooni 21.1F puhul jne) väikseim statistiline piirkond (alampiirkond, rajoon, alamrajoon jne) |
| Püügivahendi nimi | GE | FAO rahvusvahelise kalapüügivahendite statistilise klassifikatsiooni tähtkood |
| Kalapüügivahendi võrgusilma suurus | ME | Võrgusilma suurus (millimeetrites) |
| Kalapüügivahendi kõrgus | GD | Kalapüügivahendi kõrgus (meetrites) |
| Kalapüügivahendi pikkus | GL | Kalapüügivahendi pikkus (meetrites) |
| Liigi nimi | SN | Püütud liigi nimi (FAO kolmetäheline kood) |
| Kalade kaal | WT | Kalade eluskaal (kilogrammides) |
| Kalade arv | NF | Püütud kalade arv (kui kvoot on eraldatud kalade arvuna, nt lõhe puhul) |
| Ümberarvestuskoefitsient | CF | Kalade ja kalatoodete lossitud kaalu eluskaalu ümberarvestamise koefitsient |
| Lossitud kalade kaal | WL | Toote kaal lossimisdeklaratsioonis |
| Kala esitusviis | PR | Toote esitusviisi (kala töötlemise viisi) tähtkood:
  WHL – terve kala; GUT – roogitud; GUH – roogitud + ilma peata; GUG – roogitud + lõpusteta; GUL – roogitud, koos maksaga; GTF – roogitud, saba ja uimed eemaldatud; GUS – roogitud, pea ja nahk eemaldatud; FIL – fileeritud; FIS – fileeritud + nahata; FSB – fileeritud nahaga + luud; FSP – fileeritud, nahata, ristluudega; HEA – pea eemaldatud; WNG – küljed; WNG + SKI – küljed + nahata; SKI – nahata; DIS - tagasi vette lastud |
| Töötlemise pakendi liik | TY | Kolmetäheline kood (CRT = karbid, BOX = kastid, BGS = kotid, BLC = plokid) |
| Ümberlaadimine: vastuvõttev laev | TT | Vastuvõtva laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Ümberlaadimine: (doonor)laev | TF | Doonorlaeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Ümberlaadimine: vastuvõtva laeva lipuriik | TC | Ümberlaadimisel vastuvõtva laeva lipuriik (riigi kolmetäheline ISO kood) |
| Ümberlaadimine: doonorlaeva lipuriik | FC | Doonorlaeva lipuriik (riigi kolmetäheline ISO kood) |
| Süvamere lisakoodid |
| Keskmine konksude arv õngejadas | NH | Keskmine konksude arv õngejadas |
| Vee all olemise aeg | IT | Kalapüügivahendi vees olemise (kalapüügi) aeg kokku 24-tunnise ajavahemiku jooksul |
| Püügioperatsioonid | FO | Püügioperatsioonide (võrkude pardalehiivamiste, vedamiste ja õngejada vettelaskmiste) arv 24-tunnise ajavahemiku jooksul |
| Püügisügavus | FD | Ulatus merepinnast merepõhja |

Andmeelemendid

Välja kood

Kirjeldus ja sisu

Püügipäeviku elemendi algus/lõpp

Püügipäeviku deklaratsiooni algus

LOG

Püügipäeviku deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuuti RC, XR, IR, NA, VO, MA või TN ja elementi DEP, CAT, ENT, EXI, CRO, TRZ, TRA, LAN või RTP)

Põhielemendid

Lahkumisdeklaratsioon

DEP

Püügireisi alguses sadamast lahkumist tähistav silt (sisaldab atribuute DA, TI ja PO)

Sadamasse naasmise deklaratsioon

RTP

Püügireisi lõpus sadamasse naasmist tähistav silt (sisaldab atribuute DA, TI ja PO)

Saagideklaratsioon

CAT

Saagideklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuute DA, TI, FO ja DU ning alamelementi POS, GEA või SPE)

Ümberlaadimisdeklaratsioon

TRA

Ümberlaadimisdeklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuute DA, TI, TT, TF, TC ja FC ning SPE-alamelemente)

Lossimisdeklaratsioon

LAN

Lossimisdeklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuute DA, TI ja PO ning POS ja SPE-alamelemente)

Püügikoormuse deklaratsioon: vööndisse sisenemine

ENT

Kalastusvööndisse sisenemise deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab DA ja TI atribuuti ning POS ja SPE alamelemente)

Püügikoormuse deklaratsioon: vööndist lahkumine

EXI

Kalastusvööndist lahkumise deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuute DA ja TI ning alamelemente POS ja SPE)

Püügikoormuse deklaratsioon: kalastusvööndi läbimine

CRO

Kalastusvööndi läbimise deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab elemente ENT ja EXI)

Püügikoormuse deklaratsioon: vööndite piire ületav kalapüük

TRZ

Kalastusvööndis vööndite piire ületava kalapüügi deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab elemente ENT ja EXI)

Alamelemendid

Liigi alamdeklaratsioon

SPE

Kalaliigi üksikasju sisaldav silt (sisaldab SN, WT või WL või WS, NF atribuute ning PRO-alamelemente)

Töötlemise alamdeklaratsioon

PRO

Töötlemise üksikasju sisaldav silt (sisaldab atribuute PR, CF ja TY või DISi (vette tagasi laskmine))

Asukoha alamdeklaratsioon

POS

Kalalaeva asukoha kohta üksikasjalikku teavet sisaldav silt (sisaldab ZO-atribuuti ning püügikoormuse kohta atribuute LA ja LO)

Püügivahendite alamdeklaratsioon

GEA

Püügioperatsiooni ajal kasutatud püügivahendite kohta üksikasjalikku teavet sisaldav silt (sisaldab atribuute GE, ME, GD ja GL vastavalt püügikoormuse deklaratsioonile). Süvamereliikide puhul sisaldab atribuute NH, IT, FO ja FD

Atribuudid

Reisi number

TN

Püügireisi number jooksval aastal (001–999)

Kuupäev

DA

Edastamise kuupäev (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

Edastamise kellaaeg (TTMM, UTC järgi)

Laeva põhitunnus

RC

Rahvusvaheline raadiokutsung

Laeva pardatunnus

XR

Laeva pardale (kerele) kantud registreerimisnumber

Laeva tunnus (CFR)

IR

Ühenduse laevastikuregistri number

Laeva nimi

NA

Laeva nimi

Laevaomaniku nimi

VO

Laevaomaniku nimi

Kapteni nimi

MA

Kapteni nimi

Sadama nimi

PO

Sadama kood (kahetäheline riigi kood (riigi kolmetäheline ISO kood) + kolmetäheline sadama kood, nt Edinburgh – GBEDI, Kiel – DEKEL ja Vigo – ESVGO)

Püügioperatsioonid

FO

Püügioperatsioonide (loomuste) arv 24-tunnise ajavahemiku jooksul

Kalapüügi aeg

DU

Püügi kestus minutites

Asukoht: laius

LA

Kraadides ja minutites väljendatud laiuskraad (N/S DDMM)

Asukoht: pikkus

LO

Kraadides ja minutites väljendatud pikkuskraad (E/W DDMM)

Kalastusvöönd

ZO

FAO põhipüügipiirkonna [ja ICES-i] liigituse (nt Läänemere ICES-i alamrajooni 24 puhul 27.3.24 [või III24], 21.1F [või 1F] NAFO rajooni 21.1F puhul jne) väikseim statistiline piirkond (alampiirkond, rajoon, alamrajoon jne)

Püügivahendi nimi

GE

FAO rahvusvahelise kalapüügivahendite statistilise klassifikatsiooni tähtkood

Kalapüügivahendi võrgusilma suurus

ME

Võrgusilma suurus (millimeetrites)

Kalapüügivahendi kõrgus

GD

Kalapüügivahendi kõrgus (meetrites)

Kalapüügivahendi pikkus

GL

Kalapüügivahendi pikkus (meetrites)

Liigi nimi

SN

Püütud liigi nimi (FAO kolmetäheline kood)

Kalade kaal

WT

Kalade eluskaal (kilogrammides)

Kalade arv

NF

Püütud kalade arv (kui kvoot on eraldatud kalade arvuna, nt lõhe puhul)

Ümberarvestuskoefitsient

CF

Kalade ja kalatoodete lossitud kaalu eluskaalu ümberarvestamise koefitsient

Lossitud kalade kaal

WL

Toote kaal lossimisdeklaratsioonis

Kala esitusviis

PR

Toote esitusviisi (kala töötlemise viisi) tähtkood:

WHL – terve kala; GUT – roogitud; GUH – roogitud + ilma peata; GUG – roogitud + lõpusteta; GUL – roogitud, koos maksaga; GTF – roogitud, saba ja uimed eemaldatud; GUS – roogitud, pea ja nahk eemaldatud; FIL – fileeritud; FIS – fileeritud + nahata; FSB – fileeritud nahaga + luud; FSP – fileeritud, nahata, ristluudega; HEA – pea eemaldatud; WNG – küljed; WNG + SKI – küljed + nahata; SKI – nahata; DIS - tagasi vette lastud

Töötlemise pakendi liik

TY

Kolmetäheline kood (CRT = karbid, BOX = kastid, BGS = kotid, BLC = plokid)

Ümberlaadimine: vastuvõttev laev

TT

Vastuvõtva laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Ümberlaadimine: (doonor)laev

TF

Doonorlaeva rahvusvaheline raadiokutsung

Ümberlaadimine: vastuvõtva laeva lipuriik

TC

Ümberlaadimisel vastuvõtva laeva lipuriik (riigi kolmetäheline ISO kood)

Ümberlaadimine: doonorlaeva lipuriik

FC

Doonorlaeva lipuriik (riigi kolmetäheline ISO kood)

Süvamere lisakoodid

Keskmine konksude arv õngejadas

NH

Keskmine konksude arv õngejadas

Vee all olemise aeg

IT

Kalapüügivahendi vees olemise (kalapüügi) aeg kokku 24-tunnise ajavahemiku jooksul

Püügioperatsioonid

FO

Püügioperatsioonide (võrkude pardalehiivamiste, vedamiste ja õngejada vettelaskmiste) arv 24-tunnise ajavahemiku jooksul

Püügisügavus

FD

Ulatus merepinnast merepõhja

Müügiteatise andmeelemendid

| Andmeelement | Välja kood | Kirjeldus ja sisu |
| --- | --- | --- |
| Müügiteatise elemendi algus/lõpp |
| Müügiteatise deklaratsiooni algus | SAL | Müügiteatise deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuute XR (RC, IR), NA, VO ja MA ning alamelementi SIF või TOV) |
| Põhielemendid |
| Müügiteatise teave | SIF | Müügiteatise üksikasju sisaldav silt (sisaldab atribuute DA, TI, SL, NS, NB, CN ja TD ning SIT-alamelementi) |
| Ülevõtmise teave | TOV | Ülevõtmise deklaratsiooni üksikasju sisaldav silt (sisaldab atribuuti DA, TI, SL, NS, NB, CN ja TD ning SIT-alamelementi) |
| Alamelemendid |
| Müüginimetus | SIT | Müügis oleva nimetuse üksikasju sisaldav silt (sisaldab atribuute FP, FF, SF, DL, PO, QC ja ZO ning alamelemente SPE, POS ja PRO) |
| Liigi alamdeklaratsioon | SPE | Kalaliigi üksikasju sisaldav silt (sisaldab SN, WT või WL või WS ja MZ atribuute ning PRO-alamelemente) |
| Töötlemise alamdeklaratsioon | PRO | Töötlemise üksikasju sisaldav silt (sisaldab atribuute PR, CF ja TY) |
| Atribuudid |
| Kuupäev | DA | Müügi kuupäev (AAAAKKPP). |
| Kellaaeg | TI | Müügi kellaaeg (TTMM, UTC järgi). |
| Müügi koht | SL | Müügi toimumise sadama kood või koha nimi (kui ei asu sadamas) |
| Müügi riik | SC | Müügi toimumise riik (riigi kolmetäheline ISO kood) |
| Laeva põhitunnus | RC | Rahvusvaheline raadiokutsung |
| Laeva pardatunnus | XR | Kala lossinud laeva pardale (kerele) kantud registreerimisnumber |
| Laeva tunnus (CFR) | IR | Ühenduse laevastikuregistri number |
| Laeva nimi | NA | Kala lossinud laeva nimi |
| Laevaomaniku või kapteni nimi | VO | Laevaomaniku või kapteni nimi |
| Müüja nimi | NS | Kala müüva enampakkumiskeskuse, muu asutuse või isiku nimi |
| Ostja nimi | NB | Kala ostva enampakkumiskeskuse, muu asutuse või isiku nimi |
| Müügilepingu viitenumber | CN | Müügilepingu viitenumber |
| Veodokumendi viide | TD | Viide veodokumendile või dokumendile T2M (määruse nr (EMÜ) 2847/93 art. 13) |
| Lossimise kuupäev | DL | Lossimise kuupäev (AAAAKKPP). |
| Sadama nimi | PO | Sadama kood (lossimissadam) (kahetäheline riigi kood (riigi kolmetäheline ISO kood) + kolmetäheline sadama kood, nt Edinburgh – GBEDI, Kiel – DEKEL ja Vigo – ESVGO) |
| Liigi nimi | SN | Püütud liigi nimi (FAO kolmetäheline kood) |
| Geograafiline päritolupiirkond | ZO | FAO põhipüügipiirkonna liigituse alusel, nt Läänemere ICES-i alamrajooni 24 puhul 27.3.24 [või III24], 21.1F [või 1F] NAFO rajooni 21.1F puhul jne |
| Kvoodi riik | QC | Ümberlaadimise käigus vastuvõetud kala lossiva laeva riigi kolmetäheline ISO kood, kui doonorlaeva ja vastuvõtva laeva lipuriigid on erinevad |
| Müüdud kala kaal | WS | Müüdud kala kaal (kilogrammides) |
| Kala suuruskategooria | SF | Kala suurus (1–8, üks suurus või kg, g, cm, mm või vajadusel kalade arv kilogrammis) |
| Kala värskuskategooria | FF | Kala värskuskategooria (Extra, A, B, E) |
| Kala miinimumsuurus | MZ | Kala miinimumsuurus (millimeetrites) |
| Ümberarvestuskoefitsient | CF | Kalade ja kalatoodete lossitud kaalu eluskaalu ümberarvestamise koefitsient |
| Kala esitusviis | PR | Toote esitusviisi (kala töötlemise viisi) tähtkood:
  WHL – terve kala; GUT – roogitud; GUH – roogitud + ilma peata; GUG – roogitud + lõpusteta; GUL – roogitud, koos maksaga; GTF – roogitud, saba ja uimed eemaldatud; GUS – roogitud, pea ja nahk eemaldatud; FIL – fileeritud; FIS – fileeritud + nahata; FSB – fileeritud nahaga + luud; FSP – fileeritud, nahata, ristluudega; HEA – pea eemaldatud; WNG – küljed; WNG + SKI – küljed + nahata; SKI – nahata |
| Töötlemise pakendi liik | TY | Kolmetäheline kood (CRT = karbid, BOX = kastid, BGS = kotid, BLC = plokid) |
| Kala hind | FP | Kilohind (tehingu vääring/kg) |
| Toote sihtkoht | PD | Koodid: inimtoiduks, ülekandmine, tööstuslik kasutus |

Andmeelement

Välja kood

Kirjeldus ja sisu

Müügiteatise elemendi algus/lõpp

Müügiteatise deklaratsiooni algus

SAL

Müügiteatise deklaratsiooni algust tähistav silt (sisaldab atribuute XR (RC, IR), NA, VO ja MA ning alamelementi SIF või TOV)

Põhielemendid

Müügiteatise teave

SIF

Müügiteatise üksikasju sisaldav silt (sisaldab atribuute DA, TI, SL, NS, NB, CN ja TD ning SIT-alamelementi)

Ülevõtmise teave

TOV

Ülevõtmise deklaratsiooni üksikasju sisaldav silt (sisaldab atribuuti DA, TI, SL, NS, NB, CN ja TD ning SIT-alamelementi)

Alamelemendid

Müüginimetus

SIT

Müügis oleva nimetuse üksikasju sisaldav silt (sisaldab atribuute FP, FF, SF, DL, PO, QC ja ZO ning alamelemente SPE, POS ja PRO)

Liigi alamdeklaratsioon

SPE

Kalaliigi üksikasju sisaldav silt (sisaldab SN, WT või WL või WS ja MZ atribuute ning PRO-alamelemente)

Töötlemise alamdeklaratsioon

PRO

Töötlemise üksikasju sisaldav silt (sisaldab atribuute PR, CF ja TY)

Atribuudid

Kuupäev

DA

Müügi kuupäev (AAAAKKPP).

Kellaaeg

TI

Müügi kellaaeg (TTMM, UTC järgi).

Müügi koht

SL

Müügi toimumise sadama kood või koha nimi (kui ei asu sadamas)

Müügi riik

SC

Müügi toimumise riik (riigi kolmetäheline ISO kood)

Laeva põhitunnus

RC

Rahvusvaheline raadiokutsung

Laeva pardatunnus

XR

Kala lossinud laeva pardale (kerele) kantud registreerimisnumber

Laeva tunnus (CFR)

IR

Ühenduse laevastikuregistri number

Laeva nimi

NA

Kala lossinud laeva nimi

Laevaomaniku või kapteni nimi

VO

Laevaomaniku või kapteni nimi

Müüja nimi

NS

Kala müüva enampakkumiskeskuse, muu asutuse või isiku nimi

Ostja nimi

NB

Kala ostva enampakkumiskeskuse, muu asutuse või isiku nimi

Müügilepingu viitenumber

CN

Müügilepingu viitenumber

Veodokumendi viide

TD

Viide veodokumendile või dokumendile T2M (määruse nr (EMÜ) 2847/93 art. 13)

Lossimise kuupäev

DL

Lossimise kuupäev (AAAAKKPP).

Sadama nimi

PO

Sadama kood (lossimissadam) (kahetäheline riigi kood (riigi kolmetäheline ISO kood) + kolmetäheline sadama kood, nt Edinburgh – GBEDI, Kiel – DEKEL ja Vigo – ESVGO)

Liigi nimi

SN

Püütud liigi nimi (FAO kolmetäheline kood)

Geograafiline päritolupiirkond

ZO

FAO põhipüügipiirkonna liigituse alusel, nt Läänemere ICES-i alamrajooni 24 puhul 27.3.24 [või III24], 21.1F [või 1F] NAFO rajooni 21.1F puhul jne

Kvoodi riik

QC

Ümberlaadimise käigus vastuvõetud kala lossiva laeva riigi kolmetäheline ISO kood, kui doonorlaeva ja vastuvõtva laeva lipuriigid on erinevad

Müüdud kala kaal

WS

Müüdud kala kaal (kilogrammides)

Kala suuruskategooria

SF

Kala suurus (1–8, üks suurus või kg, g, cm, mm või vajadusel kalade arv kilogrammis)

Kala värskuskategooria

FF

Kala värskuskategooria (Extra, A, B, E)

Kala miinimumsuurus

MZ

Kala miinimumsuurus (millimeetrites)

Ümberarvestuskoefitsient

CF

Kalade ja kalatoodete lossitud kaalu eluskaalu ümberarvestamise koefitsient

Kala esitusviis

PR

Toote esitusviisi (kala töötlemise viisi) tähtkood:

WHL – terve kala; GUT – roogitud; GUH – roogitud + ilma peata; GUG – roogitud + lõpusteta; GUL – roogitud, koos maksaga; GTF – roogitud, saba ja uimed eemaldatud; GUS – roogitud, pea ja nahk eemaldatud; FIL – fileeritud; FIS – fileeritud + nahata; FSB – fileeritud nahaga + luud; FSP – fileeritud, nahata, ristluudega; HEA – pea eemaldatud; WNG – küljed; WNG + SKI – küljed + nahata; SKI – nahata

Töötlemise pakendi liik

TY

Kolmetäheline kood (CRT = karbid, BOX = kastid, BGS = kotid, BLC = plokid)

Kala hind

FP

Kilohind (tehingu vääring/kg)

Toote sihtkoht

PD

Koodid: inimtoiduks, ülekandmine, tööstuslik kasutus

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/58

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1567/2007,

21. detsember 2007,

millega määratakse kindlaks kvoodivälise isoglükoosi eksportimise koguseline piirnorm kuni 2007/2008. turustusaasta lõpuni

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 318/2006 on kehtestatud suhkrusektori turgude ühise korralduse eeskirjad. Vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 12 punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 7 osutatud isoglükoosikvoodist enam toodetud isoglükoosikoguseid eksportida üksnes kindlaksmääratava kogusepiirangu ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 318/2006 on kehtestatud suhkrusektori turgude ühise korralduse eeskirjad. Vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 12 punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 7 osutatud isoglükoosikvoodist enam toodetud isoglükoosikoguseid eksportida üksnes kindlaksmääratava kogusepiirangu ulatuses.

| (2) | Teatavate ühenduse isoglükoositootjate jaoks on ühendusest välja eksportimine nende majandustegevuse oluline osa ning nad on esindatud ühendusevälistel traditsioonilistel turgudel. Isoglükoosi eksportimine nendele turgudele võib olla majanduslikult elujõuline ka ilma eksporditoetusi andmata. Seetõttu tuleb kvoodivälisele isoglükoosi ekspordile määrata kindlaks koguseline piirnorm, et asjaomased ühenduse tootjad võiksid oma tarneid traditsioonilistele turgudele jätkata. |
| --- | --- |

(2)

Teatavate ühenduse isoglükoositootjate jaoks on ühendusest välja eksportimine nende majandustegevuse oluline osa ning nad on esindatud ühendusevälistel traditsioonilistel turgudel. Isoglükoosi eksportimine nendele turgudele võib olla majanduslikult elujõuline ka ilma eksporditoetusi andmata. Seetõttu tuleb kvoodivälisele isoglükoosi ekspordile määrata kindlaks koguseline piirnorm, et asjaomased ühenduse tootjad võiksid oma tarneid traditsioonilistele turgudele jätkata.

| (3) | Kuni 2007/2008. turustusaasta lõpuni, s.o 30. septembrini 2008, on kvoodivälise isoglükoosi eksportimisel turunõudlusele vastavaks hinnatud koguseline piirnorm 40 000 t kuivainena. |
| --- | --- |

(3)

Kuni 2007/2008. turustusaasta lõpuni, s.o 30. septembrini 2008, on kvoodivälise isoglükoosi eksportimisel turunõudlusele vastavaks hinnatud koguseline piirnorm 40 000 t kuivainena.

| (4) | Litsentsitaotluste esitamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, et tagada õiguspärane juhtimine ja tõhus kontroll ning hoida ära spekuleerimist. Eeskirjade puhul tuleks võtta arvesse kehtivate õigusaktidega ette nähtud korda, mida kohandatakse vastavalt kõnealuse sektori vajadustele. |
| --- | --- |

(4)

Litsentsitaotluste esitamise kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, et tagada õiguspärane juhtimine ja tõhus kontroll ning hoida ära spekuleerimist. Eeskirjade puhul tuleks võtta arvesse kehtivate õigusaktidega ette nähtud korda, mida kohandatakse vastavalt kõnealuse sektori vajadustele.

| (5) | Pettuseohu vähendamiseks ja hoidmaks ära kuritarvitamist, mis võiks kaasneda asjaomase isoglükoosi reimportimise või uuesti sissevedamisega ühendusse, tuleks teatavad Lääne-Balkani riigid kvoodivälise isoglükoosi eksportimiseks toetuskõlblike sihtkohtade hulgast välja arvata. Siiski ei tohiks seda väljaarvamist kohaldada kõnealuse piirkonna nende riikide puhul, mille ametivõimud peavad ühendusse eksporditavate suhkru- või isoglükoositoodete päritolu kinnitamiseks väljastama ekspordisertifikaadi, sest see piirab pettuseohtu. |
| --- | --- |

(5)

Pettuseohu vähendamiseks ja hoidmaks ära kuritarvitamist, mis võiks kaasneda asjaomase isoglükoosi reimportimise või uuesti sissevedamisega ühendusse, tuleks teatavad Lääne-Balkani riigid kvoodivälise isoglükoosi eksportimiseks toetuskõlblike sihtkohtade hulgast välja arvata. Siiski ei tohiks seda väljaarvamist kohaldada kõnealuse piirkonna nende riikide puhul, mille ametivõimud peavad ühendusse eksporditavate suhkru- või isoglükoositoodete päritolu kinnitamiseks väljastama ekspordisertifikaadi, sest see piirab pettuseohtu.

| (6) | Samuti ei tohiks kvoodivälise isoglükoosi eksporti lubada teatavatest lähematest sihtkohtadest, et tagada ühtsus suhkrusektori ekspordi asjakohaste sätetega, mis on kehtestatud komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) ning komisjoni 14. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Iirimaa, Hispaania, Itaalia, Ungari, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks. (3) |
| --- | --- |

(6)

Samuti ei tohiks kvoodivälise isoglükoosi eksporti lubada teatavatest lähematest sihtkohtadest, et tagada ühtsus suhkrusektori ekspordi asjakohaste sätetega, mis on kehtestatud komisjoni 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 900/2007, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2007/2008. turustusaastaks, (2) ning komisjoni 14. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1060/2007, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia, Tšehhi Vabariigi, Iirimaa, Hispaania, Itaalia, Ungari, Slovakkia ja Rootsi sekkumisametite valduses oleva suhkru ekspordiks edasimüümiseks. (3)

| (7) | Liikmesriikidelt tuleks nõuda kõikide vajalike kontrollimeetmete võtmist, et võidelda reimportimise ohuga ning eelkõige tagada tagasitoodud kaupa käsitlevate erieeskirjade järgimine, millele on osutatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (4) ning komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. (5) |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidelt tuleks nõuda kõikide vajalike kontrollimeetmete võtmist, et võidelda reimportimise ohuga ning eelkõige tagada tagasitoodud kaupa käsitlevate erieeskirjade järgimine, millele on osutatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (4) ning komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. (5)

| (8) | Komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (6) sätetele lisaks tuleks kehtestada täiendavad rakendussätted käesoleva määrusega kindlaksmääratud kogusepiirangute haldamiseks, eelkõige ekspordilitsentside taotlemise tingimuste suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (6) sätetele lisaks tuleks kehtestada täiendavad rakendussätted käesoleva määrusega kindlaksmääratud kogusepiirangute haldamiseks, eelkõige ekspordilitsentside taotlemise tingimuste suhtes.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Koguseline piirnorm kvoodivälise isoglükoosi eksportimisel

1.   Kuni 2007/2008. turustusaasta lõpuni, s.o 30. septembrini 2008, on määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 12 punktis d osutatud, CN-koodide 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluva kvoodivälise isoglükoosi ilma toetuseta eksportimise koguseline piirnorm 40 000 tonni kuivainena.

2.   Lõikes 1 kindlaksmääratud koguselise piirnormi raames on lubatud eksportida kõikidesse sihtkohtadesse, välja arvatud:

| a) | kolmandad riigid: Andorra, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Liechtenstein, Montenegro, Püha Tool (Vatikani Linnriik) ja San Marino; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: Andorra, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Liechtenstein, Montenegro, Püha Tool (Vatikani Linnriik) ja San Marino;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Ceuta ja Melilla, Fääri saared, Gibraltar, Gröönimaa, Helgoland, Livigno ja Campione d’Italia haldusüksused ning Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Ceuta ja Melilla, Fääri saared, Gibraltar, Gröönimaa, Helgoland, Livigno ja Campione d’Italia haldusüksused ning Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

3.   Lõikes 1 osutatud toodete eksport on lubatud üksnes juhul, kui tooted vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | need on saadud glükoosi isomeerimise teel; |
| --- | --- |

a)

need on saadud glükoosi isomeerimise teel;

| b) | nende kuivaine fruktoosisisaldus on vähemalt 41 massiprotsenti; |
| --- | --- |

b)

nende kuivaine fruktoosisisaldus on vähemalt 41 massiprotsenti;

| c) | nende polüsahhariidide ja oligosahhariidide, sealhulgas di- ja trisahhariidide üldsisaldus kuivaines on kuni 8,5 massiprotsenti. |
| --- | --- |

c)

nende polüsahhariidide ja oligosahhariidide, sealhulgas di- ja trisahhariidide üldsisaldus kuivaines on kuni 8,5 massiprotsenti.

Isoglükoosi kuivainesisaldus määratakse massiproportsioonis 1:1 vedeldatud lahuse tiheduse põhjal või väga suure tihedusega toodete puhul kuivatamise teel.

Artikkel 2

Ekspordilitsentsid

1.   Artikli 1 lõikes 1 kindlaksmääratud koguselise piirnormi raames toimuva ekspordi puhul tuleb vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1291/2000, (7) komisjoni määrusele (EÜ) nr 951/2006 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 967/2006 (8) artiklile 19 esitada ekspordilitsents, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artiklist 9 ei ole ekspordilitsentsidest tulenevad õigused loovutatavad.

Artikkel 3

Ekspordilitsentside taotlemine

1.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 kindlaks määratud koguselise piirnormiga seotud ekspordilitsentside taotlusi võivad esitada üksnes need isoglükoositootjad, keda on vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklile 17 tunnustatud ning kellele on kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 7 eraldatud 2007/2008. turustusaastaks isoglükoosi kvoot.

2.   Ekspordilitsentside taotlused esitatakse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus taotlejale on eraldatud isoglükoosi kvoot.

3.   Ekspordilitsentside taotlusi on võimalik esitada igal nädalal esmaspäevast reedeni alates käesoleva määruse jõustumisest kuni litsentside väljastamise peatamiseni vastavalt artiklile 8.

4.   Lõikes 3 osutatud nädalase ajavahemiku jooksul võivad taotlejad esitada ainult ühe taotluse.

5.   Ühe ekspordilitsentsi jaoks taotletav kogus ei või ületada 5 000 tonni.

6.   Koos taotlusega tuleb esitada tõend, et artiklis 4 osutatud tagatis on esitatud.

7.   Ekspordilitsentsi taotluse ja ekspordilitsentsi lahtrisse 20 tehakse järgmine kanne:

„kvoodiväline isoglükoos eksportimiseks ilma toetuseta”.

Artikkel 4

Ekspordilitsentsi tagatis

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 12 lõike 1 punkti b neljandast taandest esitab taotleja tagatise 110 eurot ühe tonni isoglükoosi kuivaine netomassi kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud tagatise võib taotleja valikul esitada sularahas või garantiina, mille annab välja selle liikmesriigi poolt sätestatud nõuetele vastav asutus, kus litsentsitaotlus esitatakse.

3.   Lõikes 1 osutatud tagatis vabastatakse määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 35 kohaselt:

| a) | koguste kohta, mille puhul taotleja on määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 31 lõikes b ja artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktis i esitatud tähenduses täitnud ekspordikohustuse, mis tuleneb käesoleva määruse artikli 6 kohaselt väljastatud litsentsidest, ning |
| --- | --- |

a)

koguste kohta, mille puhul taotleja on määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 31 lõikes b ja artikli 32 lõike 1 punkti b alapunktis i esitatud tähenduses täitnud ekspordikohustuse, mis tuleneb käesoleva määruse artikli 6 kohaselt väljastatud litsentsidest, ning

| b) | kui taotleja on esitanud ekspordilitsentsi väljastanud liikmesriigi pädevatele asutustele rahuldava tõendi, et kõnealuse isoglükoosikoguse importimisel on tolliformaalsused komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (9) artikli 16 kohaselt täidetud. |
| --- | --- |

b)

kui taotleja on esitanud ekspordilitsentsi väljastanud liikmesriigi pädevatele asutustele rahuldava tõendi, et kõnealuse isoglükoosikoguse importimisel on tolliformaalsused komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (9) artikli 16 kohaselt täidetud.

4.   Lõikes 3 osutatud tõendid esitatakse 12 kuu jooksul alates ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 5

Liikmesriikide teatamiskohustus

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt iga nädala esimesel tööpäeval isoglükoosi kogused, mille kohta on eelneval nädalal esitatud ekspordilitsentside taotlused.

Taotletud kogused esitatakse kaheksakohaliste CN-koodide kaupa. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ka juhul, kui ühtegi ekspordilitsentsi taotlust ei ole esitatud.

Seda lõiget kohaldatakse üksnes nende liikmesriikide suhtes, kelle isoglükoosi kvoot 2007/2008. turustusaastaks on määratud kindlaks määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisas ja/või IV lisa II punktis.

2.   Komisjon koostab iganädalase arvestuse kogustest, mille kohta on esitatud ekspordilitsentside taotlused.

Artikkel 6

Litsentside väljastamine ja kehtivus

1.   Litsentsid väljastatakse artikli 5 lõikes 1 osutatud teatamisest arvates kolmandal tööpäeval, võttes vajaduse korral arvesse komisjoni poolt vastavalt artiklile 8 kindlaks määratud heakskiiduprotsenti.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile iga nädala esimesel tööpäeval isoglükoosi kogused, mille kohta on eelneval nädalal väljastatud ekspordilitsentsid.

3.   Artikli 1 lõikes 1 kindlaksmääratud koguselise piirnormiga seoses väljastatud ekspordilitsentsid kehtivad alates nende tegeliku väljastamise kuupäevast kuni väljastamise kuule järgneva kolmanda kuu lõpuni, kuid mitte kauem kui 30. septembrini 2008.

4.   Liikmesriigid peavad arvestust ekspordilitsentside alusel tegelikult eksporditud isoglükoosikoguste üle.

5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile enne iga kuu lõppu isoglükoosi kogused, mis on eelneva kuu jooksul tegelikult eksporditud.

6.   Käesoleva artikli lõikeid 2, 4 ja 5 kohaldatakse üksnes nende liikmesriikide suhtes, kelle isoglükoosi kvoot 2007/2008. turustusaastaks on määratud kindlaks määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisas ja/või IV lisa II punktis.

Artikkel 7

Teatamisviis

Artikli 5 lõikes 1 ning artikli 6 lõigetes 2 ja 5 osutatud teave saadetakse elektrooniliselt vastavalt vormile, mille komisjon on liikmesriikidele selleks ette näinud.

Artikkel 8

Ekspordilitsentside väljaandmise peatamine

Kui ekspordilitsentside jaoks taotletavad kogused ületavad asjaomaseks ajavahemikuks käesoleva määruse artikli 1 lõikega 1 kindlaks määratud koguselise piirnormi, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklit 9 mutatis mutandis.

Artikkel 9

Kontrollimine

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed asjakohase kontrolli kehtestamiseks, et tagada tagasitoodud kaupa käsitlevate erieeskirjade järgimine, mis on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2913/92 VI jaotise 2. peatükis ja määruse (EÜ) nr 2454/93 III osa I jaotises, ning vältida kolmandate riikidega sõlmitud sooduslepingute eiramist.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldatavus

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 196, 28.7.2007, lk 26.

2

(3)  ELT L 242, 15.9.2007, lk 8.

3

(4)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

4

(5)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

5

(6)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2031/2006 (ELT L 414, 30.12.2006, lk 43).

6

(7)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1.

7

(8)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 22.

8

(9)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11.

9

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/62

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1568/2007,

21 detsember 2007

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 951/2006 seoses eksporditoetustega teatavate suhkrute puhul, mida kasutatakse teatavates töödeldud puu- ja köögiviljatoodetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruar 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 40 lõike 1 punkti g,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 26. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1182/2007 (millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad, muudetakse direktiive 2001/112/EÜ ja 2001/113/EÜ ning määrusi (EMÜ) nr 827/68, (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96, (EÜ) nr 2826/2000, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 318/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2202/96) (2) on ette nähtud töödeldud puu- ja köögiviljade sektori reform. Kõnealuse reformi kohaselt ei anta määruse (EÜ) nr 1182/2007 või nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2201/96 (töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta) (3) alusel enam eksporditoetust suhkru puhul, mida kasutatakse teatavate töödeldud puu- ja köögiviljatoodete tootmiseks. Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikliga 53 on muudetud määrust (EÜ) nr 318/2006, et määruses (EÜ) nr 2201/96 loetletud töödeldud puu- ja köögiviljatoodetesse lisatavad teatavad suhkrutooted vastaksid määrusega (EÜ) nr 318/2006 ettenähtud eksporditoetuse saamise tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 26. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1182/2007 (millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad, muudetakse direktiive 2001/112/EÜ ja 2001/113/EÜ ning määrusi (EMÜ) nr 827/68, (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96, (EÜ) nr 2826/2000, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 318/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2202/96) (2) on ette nähtud töödeldud puu- ja köögiviljade sektori reform. Kõnealuse reformi kohaselt ei anta määruse (EÜ) nr 1182/2007 või nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2201/96 (töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta) (3) alusel enam eksporditoetust suhkru puhul, mida kasutatakse teatavate töödeldud puu- ja köögiviljatoodete tootmiseks. Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikliga 53 on muudetud määrust (EÜ) nr 318/2006, et määruses (EÜ) nr 2201/96 loetletud töödeldud puu- ja köögiviljatoodetesse lisatavad teatavad suhkrutooted vastaksid määrusega (EÜ) nr 318/2006 ettenähtud eksporditoetuse saamise tingimustele.

| (2) | Valge suhkru võrdlushind on sätestatud määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 3 lõikes 1. Kõnealuse sätte kohaselt vähendatakse valge suhkru võrdlushinda alates turustusaastast 2008/2009. Ühenduse tootjad, kes toodavad teatavaid töödeldud puu- ja köögiviljatooteid, millesse lisatakse olulisel määral suhkrut, on seepärast eksporditurgudel ebasoodsas konkurentsiolukorras, kuna nad maksavad jätkuvalt maailmaturuhinnast kõrgemat suhkruhinda, ilma et neil oleks õigus saada eksporditoetust. Selliste ühenduse tootjate konkurentsivõime säilitamiseks eksporditurgudel on seepärast põhjendatud anda eksporditoetust suhkru puhul, mida kõnealused tootjad kasutavad tootmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Valge suhkru võrdlushind on sätestatud määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 3 lõikes 1. Kõnealuse sätte kohaselt vähendatakse valge suhkru võrdlushinda alates turustusaastast 2008/2009. Ühenduse tootjad, kes toodavad teatavaid töödeldud puu- ja köögiviljatooteid, millesse lisatakse olulisel määral suhkrut, on seepärast eksporditurgudel ebasoodsas konkurentsiolukorras, kuna nad maksavad jätkuvalt maailmaturuhinnast kõrgemat suhkruhinda, ilma et neil oleks õigus saada eksporditoetust. Selliste ühenduse tootjate konkurentsivõime säilitamiseks eksporditurgudel on seepärast põhjendatud anda eksporditoetust suhkru puhul, mida kõnealused tootjad kasutavad tootmiseks.

| (3) | Üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel antakse eksporditoetust asjaomaste suhkrutoodete puhul, mida lisatakse määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 1 lõike 2 punkti b reguleerimisalasse kuuluvatesse teatavatesse töödeldud puu- ja köögiviljatoodetesse, on sätestatud komisjoni 29. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2315/95, millega kehtestatakse teatavatesse puu- ja köögiviljatoodetesse lisatud teatavate ühise turukorraldusega hõlmatud suhkrute ekspordi toetamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad (4). Seoses töödeldud puu- ja köögiviljade sektori reformi raames tehtavate muudatustega on asjakohane võtta kõnealused sätted üle komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrusesse (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (5). |
| --- | --- |

(3)

Üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel antakse eksporditoetust asjaomaste suhkrutoodete puhul, mida lisatakse määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 1 lõike 2 punkti b reguleerimisalasse kuuluvatesse teatavatesse töödeldud puu- ja köögiviljatoodetesse, on sätestatud komisjoni 29. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2315/95, millega kehtestatakse teatavatesse puu- ja köögiviljatoodetesse lisatud teatavate ühise turukorraldusega hõlmatud suhkrute ekspordi toetamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad (4). Seoses töödeldud puu- ja köögiviljade sektori reformi raames tehtavate muudatustega on asjakohane võtta kõnealused sätted üle komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrusesse (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (5).

| (4) | Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu sätteid ning et vältida tarbetute kulude põhjustamist ettevõtjatele, on komisjoni määrusega (EÜ) nr 389/2005 (6) kehtestatud erandid määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõikest 6 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (7) artiklist 16 seoses teatavate töödeldud puu- ja köögiviljatoodete ekspordiga kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein. Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõige 6 on jäetud välja määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 48 lõikega 2. Tuleks siiski jätkata määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklist 16 tehtava erandi kohaldamist, kuna kõnealuse artikliga nähakse ette impordi tõendamine diferentseeritud toetuse korral. Kuna Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei ole eksporditoetused kindlaks määratud, on asjakohane mitte võtta kõnealust asjaolu arvesse eksporditoetuse alammäära kindlaksmääramisel. Õigusliku selguse huvides on asjakohane võtta kõnealune erand üle määrusesse (EÜ) nr 951/2006. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu sätteid ning et vältida tarbetute kulude põhjustamist ettevõtjatele, on komisjoni määrusega (EÜ) nr 389/2005 (6) kehtestatud erandid määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõikest 6 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (7) artiklist 16 seoses teatavate töödeldud puu- ja köögiviljatoodete ekspordiga kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Šveits ja Liechtenstein. Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõige 6 on jäetud välja määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 48 lõikega 2. Tuleks siiski jätkata määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklist 16 tehtava erandi kohaldamist, kuna kõnealuse artikliga nähakse ette impordi tõendamine diferentseeritud toetuse korral. Kuna Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei ole eksporditoetused kindlaks määratud, on asjakohane mitte võtta kõnealust asjaolu arvesse eksporditoetuse alammäära kindlaksmääramisel. Õigusliku selguse huvides on asjakohane võtta kõnealune erand üle määrusesse (EÜ) nr 951/2006.

| (5) | Seepärast on vastavalt vaja muuta määrust (EÜ) nr 951/2006 ning tunnistada kehtetuks määrused (EÜ) nr 2315/95 ja (EÜ) nr 389/2005. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on vastavalt vaja muuta määrust (EÜ) nr 951/2006 ning tunnistada kehtetuks määrused (EÜ) nr 2315/95 ja (EÜ) nr 389/2005.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 951/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | II peatükki lisatakse artiklid 4a ja 4b:
  „Artikkel 4a
  Eksporditoetus teatavate suhkrute puhul, mida kasutatakse töödeldud puu- ja köögiviljatoodetes
  1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklile 32 võib eksporditoetust anda CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkru ja toorsuhkru puhul, CN-koodide 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluva isoglükoosi puhul ning CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluva peedi- ja suhkruroosiirupi puhul, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 VIII lisas osutatud töödeldud puu- ja köögiviljatoodete tootmiseks.
  2.   Eksporditoetuse suurus on võrdne korrapäraselt kindlaksmääratava eksporditoetuse suurusega lõikes 1 osutatud suhkrutoodete puhul, mida eksporditakse töötlemata.
  3.   Toetuse saamiseks peab töödeldud toodete eksportimisel olema kaasas taotleja deklaratsioon, milles on märgitud valmistamisel kasutatud toor- ja valge suhkru, peedi- ja suhkruroosiirupi ning isoglükoosi kogus.
  Liikmesriigid kontrollivad deklaratsiooni õigsust riskianalüüsi alusel koostatud vähemalt 5 % valimi puhul. Kontrollimised tehakse tootja laoarvestuste alusel.
  4.   Toetust makstakse järgmiste asjaolude tõendamisel:






  a) | tooted on ühendusest eksporditud ja |
| --- | --- | --- |

1)

II peatükki lisatakse artiklid 4a ja 4b:

„Artikkel 4a

Eksporditoetus teatavate suhkrute puhul, mida kasutatakse töödeldud puu- ja köögiviljatoodetes

1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklile 32 võib eksporditoetust anda CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkru ja toorsuhkru puhul, CN-koodide 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluva isoglükoosi puhul ning CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluva peedi- ja suhkruroosiirupi puhul, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 VIII lisas osutatud töödeldud puu- ja köögiviljatoodete tootmiseks.

2.   Eksporditoetuse suurus on võrdne korrapäraselt kindlaksmääratava eksporditoetuse suurusega lõikes 1 osutatud suhkrutoodete puhul, mida eksporditakse töötlemata.

3.   Toetuse saamiseks peab töödeldud toodete eksportimisel olema kaasas taotleja deklaratsioon, milles on märgitud valmistamisel kasutatud toor- ja valge suhkru, peedi- ja suhkruroosiirupi ning isoglükoosi kogus.

Liikmesriigid kontrollivad deklaratsiooni õigsust riskianalüüsi alusel koostatud vähemalt 5 % valimi puhul. Kontrollimised tehakse tootja laoarvestuste alusel.

4.   Toetust makstakse järgmiste asjaolude tõendamisel:

a)

tooted on ühendusest eksporditud ja

| b) | diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille suhtes toetus oli määratud. |
| --- | --- |

b)

diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille suhtes toetus oli määratud.

Artikkel 4b

Erandid määrusest (EÜ) nr 800/1999

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklist 16, kui toetuse diferentseerimise põhjuseks on üksnes asjaolu, et Šveitsi või Liechtensteini puhul ei ole toetust kindlaks määratud, ei ole tõend impordi tolliformaalsuste täitmise kohta toetuse maksmise tingimuseks artikli 4a lõikes 1 osutatud suhkrutoodete puhul, mida kasutatakse teatavate määruse (EÜ) nr 318/2006 VIII lisas osutatud ja Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud töödeldud puu- ja köögiviljatoodete tootmiseks.

2.   Asjaolu, et Šveitsi või Liechtensteini eksporditavate artikli 4a lõikes 1 osutatud teatavate suhkrutoodete suhtes, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 VIII lisas osutatud ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud töödeldud puu- ja köögiviljatoodete tootmiseks, eksporditoetust ei ole kehtestatud, ei võeta arvesse eksporditoetuse alammäära kindlaksmääramisel määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 18 lõikes 2 määratletud tähenduses.”

| 2) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete (välja arvatud kõnealuse artikli punktis h osutatud tooted) ekspordi puhul ning kõnealuse määruse VIII lisas osutatud toodete ekspordi puhul, mille suhtes kohaldatakse toetust, tuleb välja anda ekspordilitsents.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete (välja arvatud kõnealuse artikli punktis h osutatud tooted) ekspordi puhul ning kõnealuse määruse VIII lisas osutatud toodete ekspordi puhul, mille suhtes kohaldatakse toetust, tuleb välja anda ekspordilitsents.”

| 3) | Artiklisse 6 lisatakse lõige 2a:
  „2a.   Artikli 4a kohaselt antavate toetuste puhul on litsentsitaotluse ja litsentsi lahtris 20 üks lisa E osas loetletud märgetest.” |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 6 lisatakse lõige 2a:

„2a.   Artikli 4a kohaselt antavate toetuste puhul on litsentsitaotluse ja litsentsi lahtris 20 üks lisa E osas loetletud märgetest.”

| 4) | Artiklisse 8 lisatakse järgmine lõik:
  „4.   Ekspordilitsentsid määruse (EÜ) 318/2006 VIII lisas osutatud toodete ekspordiks, mille suhtes kohaldatakse toetust, kehtivad väljaandmise päevast kuni väljaandmisele järgneva kolmanda kuu lõpuni.” |
| --- | --- |

4)

Artiklisse 8 lisatakse järgmine lõik:

„4.   Ekspordilitsentsid määruse (EÜ) 318/2006 VIII lisas osutatud toodete ekspordiks, mille suhtes kohaldatakse toetust, kehtivad väljaandmise päevast kuni väljaandmisele järgneva kolmanda kuu lõpuni.”

| 5) | Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõik:
  „3.   Tagatis, mis esitatakse seoses ekspordilitsentsidega määruse (EÜ) 318/2006 VIII lisas osutatud toodete ekspordiks, mille suhtes kohaldatakse toetust, arvutatakse vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 ning käesoleva määruse artiklis 4a osutatud selliste suhkrutoodete netosisalduse alusel, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 VIII lisas loetletud toodete tootmiseks.” |
| --- | --- |

5)

Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõik:

„3.   Tagatis, mis esitatakse seoses ekspordilitsentsidega määruse (EÜ) 318/2006 VIII lisas osutatud toodete ekspordiks, mille suhtes kohaldatakse toetust, arvutatakse vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 ning käesoleva määruse artiklis 4a osutatud selliste suhkrutoodete netosisalduse alusel, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 318/2006 VIII lisas loetletud toodete tootmiseks.”

| (6) | Lisale lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekst. |
| --- | --- |

(6)

Lisale lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekst.

Artikkel 2

Määrused (EÜ) nr 2315/95 ja (EÜ) nr 389/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21 detsember 2007

Komisjoni nimel

Mariann FISCHER BOEL

komisjoni liige

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk. 1).

1

(2)  ELT L 273, 17.10.2007, lk 1.

2

(3)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1212/2007 (ELT L 274, 18.10.2007, lk 7).

3

(4)  EÜT L 233, 30.9.1995, lk 70. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 548/2007.

4

(5)  ELT L 178, 17.7.2006, lk 24. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2031/2006 (ELT L 414, 30.12.2006, lk 43).

5

(6)  EÜT L 62, 9.3.1995, lk 12.

6

(7)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1001/2007 (ELT L 226, 30.8.2007, lk 9).

7

---

LISA

| „E. | Artikli 6 lõikes 2a osutatud märked:








  — | : | bulgaaria keeles | : | Захар, използвана в един или повече продукти, изброени в приложение VIII към Регламент (ЕО) No 318/2006. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Azúcar utilizado en uno o varios productos enumerados en el anexo VIII del Reglamento (CE) no 318/2006. |
| — | : | tšehhi keeles | : | Cukr použitý v jednom nebo v několika produktech uvedených v příloze VIII nařízení (ES) č. 318/2006. |
| — | : | taani keeles | : | Sukker anvendt i et eller flere produkter som omhandlet i bilag VIII til forordning (EF) nr. 318/2006. |
| — | : | saksa keeles | : | Zucker, einem oder mehreren der in Anhang VIII der Verordnung (EG) Nr. 318/2006 genannten Erzeugnissen zugesetzt. |
| — | : | eesti keeles | : | Suhkur, mida on kasutatud ühes või mitmes määruse (EÜ) nr 318/2006 VIII lisas loetletud tootes. |
| — | : | kreeka keeles | : | Ζάχαρη χρησιμοποιούμενη σε ένα ή περισσότερα προϊόντα απαριθμούμενα στο παράρτημα VIII του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 318/2006. |
| — | : | inglise keeles | : | Sugar used in one or more products listed in Annex VIII of Regulation (EC) No 318/2006. |
| — | : | in French | : | Sucre mis en œuvre dans un ou plusieurs produits énumérés à l’annexe VIII du règlement (CE) no 318/2006. |
| — | : | itaalia keeles | : | Zucchero utilizzato in uno o più prodotti elencati nell'allegato VIII del regolamento (CE) n. 318/2006. |
| — | : | läti keeles | : | Cukurs, ko izmanto vienā vai vairākos produktos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 318/2006 VIII pielikumā. |
| — | : | leedu keeles | : | Cukrus, naudojamas vienam arba keliems Reglamento (EB) Nr. 318/2006 VIII priede išvardytiems produktams. |
| — | : | ungari keeles | : | A 318/2006/EK rendelet VIII. mellékletében felsorolt egy vagy több termékben használt cukor. |
| — | : | malta keeles | : | Zokkor użat f'wieħed jew aktar mill-prodotti elenkati fl-Anness VIII tar-Regolament (KE) Nru 318/2006. |
| — | : | hollandi keeles | : | Suiker die wordt gebruikt in een of meer van de in bijlage VIII bij Verordening (EG) nr. 318/2006 opgenomen producten. |
| — | : | poola keeles | : | Cukier używany w co najmniej jednym z produktów wymienionych w załączniku VIII do rozporządzenia (WE) nr 318/2006. |
| — | : | portugali keeles | : | Açúcar utilizado em um ou mais produtos constantes do anexo VIII do Regulamento (CE) n.o 318/2006. |
| — | : | rumeenia keeles | : | Zahăr folosit la prepararea unuia sau a mai multor produse enumerate în anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 318/2006. |
| — | : | slovaki keeles | : | Cukor použitý v jednom alebo vo viacerých výrobkoch uvedených v prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 318/2006. |
| — | : | sloveeni keeles | : | Sladkor, uporabljen v enem ali več proizvodih, naštetih v Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 318/2006. |
| — | : | soome keeles | : | Yhdessä tai useammassa asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä VIII luetellussa tuotteessa käytetty sokeri. |
| — | : | rootsi keeles | : | Socker som används i en eller flera av de produkter som förtecknas i bilaga VIII till förordning (EG) nr 318/2006.’ |

„E.

Artikli 6 lõikes 2a osutatud märked:

—

:

bulgaaria keeles

:

Захар, използвана в един или повече продукти, изброени в приложение VIII към Регламент (ЕО) No 318/2006.

—

:

hispaania keeles

:

Azúcar utilizado en uno o varios productos enumerados en el anexo VIII del Reglamento (CE) no 318/2006.

—

:

tšehhi keeles

:

Cukr použitý v jednom nebo v několika produktech uvedených v příloze VIII nařízení (ES) č. 318/2006.

—

:

taani keeles

:

Sukker anvendt i et eller flere produkter som omhandlet i bilag VIII til forordning (EF) nr. 318/2006.

—

:

saksa keeles

:

Zucker, einem oder mehreren der in Anhang VIII der Verordnung (EG) Nr. 318/2006 genannten Erzeugnissen zugesetzt.

—

:

eesti keeles

:

Suhkur, mida on kasutatud ühes või mitmes määruse (EÜ) nr 318/2006 VIII lisas loetletud tootes.

—

:

kreeka keeles

:

Ζάχαρη χρησιμοποιούμενη σε ένα ή περισσότερα προϊόντα απαριθμούμενα στο παράρτημα VIII του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 318/2006.

—

:

inglise keeles

:

Sugar used in one or more products listed in Annex VIII of Regulation (EC) No 318/2006.

—

:

in French

:

Sucre mis en œuvre dans un ou plusieurs produits énumérés à l’annexe VIII du règlement (CE) no 318/2006.

—

:

itaalia keeles

:

Zucchero utilizzato in uno o più prodotti elencati nell'allegato VIII del regolamento (CE) n. 318/2006.

—

:

läti keeles

:

Cukurs, ko izmanto vienā vai vairākos produktos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 318/2006 VIII pielikumā.

—

:

leedu keeles

:

Cukrus, naudojamas vienam arba keliems Reglamento (EB) Nr. 318/2006 VIII priede išvardytiems produktams.

—

:

ungari keeles

:

A 318/2006/EK rendelet VIII. mellékletében felsorolt egy vagy több termékben használt cukor.

—

:

malta keeles

:

Zokkor użat f'wieħed jew aktar mill-prodotti elenkati fl-Anness VIII tar-Regolament (KE) Nru 318/2006.

—

:

hollandi keeles

:

Suiker die wordt gebruikt in een of meer van de in bijlage VIII bij Verordening (EG) nr. 318/2006 opgenomen producten.

—

:

poola keeles

:

Cukier używany w co najmniej jednym z produktów wymienionych w załączniku VIII do rozporządzenia (WE) nr 318/2006.

—

:

portugali keeles

:

Açúcar utilizado em um ou mais produtos constantes do anexo VIII do Regulamento (CE) n.o 318/2006.

—

:

rumeenia keeles

:

Zahăr folosit la prepararea unuia sau a mai multor produse enumerate în anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

—

:

slovaki keeles

:

Cukor použitý v jednom alebo vo viacerých výrobkoch uvedených v prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 318/2006.

—

:

sloveeni keeles

:

Sladkor, uporabljen v enem ali več proizvodih, naštetih v Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 318/2006.

—

:

soome keeles

:

Yhdessä tai useammassa asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä VIII luetellussa tuotteessa käytetty sokeri.

—

:

rootsi keeles

:

Socker som används i en eller flera av de produkter som förtecknas i bilaga VIII till förordning (EG) nr 318/2006.’

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/66

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1569/2007,

21. detsember 2007,

millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ, (2) eriti selle artikli 23 lõike 4 punkti i,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõikele 4 peab komisjon looma mehhanismi, millega määratakse kindlaks kõnealuse direktiivi alusel nõutava teabe, sealhulgas raamatupidamisaruannete ja kolmandate riikide õigusnormidest tulenevate vastavate nõuete samaväärsus. Kõnealuse artikliga on ka ette nähtud, et komisjon peab tegema otsused seoses kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kasutatavate raamatupidamisstandarditega, samuti võimaldab see komisjonil lubada kasutada kolmanda riigi raamatupidamisstandardeid asjakohase üleminekuperioodi jooksul. Arvestades tihedat vastastikust seost direktiivide 2004/109/EÜ ja 2003/71/EÜ alusel nõutava teabe vahel, on asjakohane kohaldada ühesuguseid samaväärsuse kindlaksmääramise kriteeriume mõlema direktiivi raames. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõikele 4 peab komisjon looma mehhanismi, millega määratakse kindlaks kõnealuse direktiivi alusel nõutava teabe, sealhulgas raamatupidamisaruannete ja kolmandate riikide õigusnormidest tulenevate vastavate nõuete samaväärsus. Kõnealuse artikliga on ka ette nähtud, et komisjon peab tegema otsused seoses kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kasutatavate raamatupidamisstandarditega, samuti võimaldab see komisjonil lubada kasutada kolmanda riigi raamatupidamisstandardeid asjakohase üleminekuperioodi jooksul. Arvestades tihedat vastastikust seost direktiivide 2004/109/EÜ ja 2003/71/EÜ alusel nõutava teabe vahel, on asjakohane kohaldada ühesuguseid samaväärsuse kindlaksmääramise kriteeriume mõlema direktiivi raames.

| (2) | Arvestades direktiivi 2003/71/EÜ eesmärke tagada investoritele võimalus teadvalt hinnata emitendi vara ja kohustusi, finantsseisundit, kasumit/kahjumit ja väljavaateid ning direktiivi 2004/109/EÜ eesmärke võimaldada investoritel teadvalt hinnata nende emitentide majanduslikku olukorda, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, on asjakohane lähtuda samaväärsuse määratlemisel investorite suutlikkusest hinnata ühtmoodi emitentide finantsseisundit ja väljavaateid, olenemata sellest, kas raamatupidamisaruanded koostatakse kooskõlas kolmanda riigi raamatupidamisstandarditega või rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (edaspidi „IFRS-standardid”). |
| --- | --- |

(2)

Arvestades direktiivi 2003/71/EÜ eesmärke tagada investoritele võimalus teadvalt hinnata emitendi vara ja kohustusi, finantsseisundit, kasumit/kahjumit ja väljavaateid ning direktiivi 2004/109/EÜ eesmärke võimaldada investoritel teadvalt hinnata nende emitentide majanduslikku olukorda, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, on asjakohane lähtuda samaväärsuse määratlemisel investorite suutlikkusest hinnata ühtmoodi emitentide finantsseisundit ja väljavaateid, olenemata sellest, kas raamatupidamisaruanded koostatakse kooskõlas kolmanda riigi raamatupidamisstandarditega või rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (edaspidi „IFRS-standardid”).

| (3) | Selleks et tagada kolmanda riigi raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramine kõigil ühenduse turgudega seotud juhtudel, peaks komisjon hindama kolmanda riigi raamatupidamisstandardite samaväärsust kas liikmesriigi pädeva asutuse või kolmandas riigis raamatupidamisstandardite või turujärelevalve eest vastutava asutuse taotlusel või omal algatusel. Komisjon konsulteerib kõigepealt Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR) kõnealuste raamatupidamisstandardite samaväärsuse hindamise suhtes. Lisaks jälgib komisjon aktiivselt edusamme töös, mida asjaomased kolmanda riigi ametiasutused teevad oma finantsturule sisenevate ühenduse emitentide suhtes kohaldatavate kõigi selliste nõuete kõrvaldamisel, mille kohaselt nad peavad ühtlustama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) (3) kohaselt vastu võetud IFRS-standarditega kooskõlas koostatud raamatupidamisaruanded kõnealuse kolmanda riigi nõuetega. Komisjon otsus peab olema selline, et ühenduse emitentidel on lubatud kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRS-standardeid asjaomases kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada kolmanda riigi raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramine kõigil ühenduse turgudega seotud juhtudel, peaks komisjon hindama kolmanda riigi raamatupidamisstandardite samaväärsust kas liikmesriigi pädeva asutuse või kolmandas riigis raamatupidamisstandardite või turujärelevalve eest vastutava asutuse taotlusel või omal algatusel. Komisjon konsulteerib kõigepealt Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR) kõnealuste raamatupidamisstandardite samaväärsuse hindamise suhtes. Lisaks jälgib komisjon aktiivselt edusamme töös, mida asjaomased kolmanda riigi ametiasutused teevad oma finantsturule sisenevate ühenduse emitentide suhtes kohaldatavate kõigi selliste nõuete kõrvaldamisel, mille kohaselt nad peavad ühtlustama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) (3) kohaselt vastu võetud IFRS-standarditega kooskõlas koostatud raamatupidamisaruanded kõnealuse kolmanda riigi nõuetega. Komisjon otsus peab olema selline, et ühenduse emitentidel on lubatud kasutada määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRS-standardeid asjaomases kolmandas riigis.

| (4) | Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Ameerika Ühendriikide president jõudsid 2007. aasta aprillis kokkuleppele edendada Ameerika üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRS-standardite tingimusi, mida tunnustatakse mõlemas jurisdiktsioonis ilma vastavusse viimise vajaduseta hiljemalt aastaks 2009, ning tagada kõnealused tingimused. Komisjon ning USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjon (SEC) on jätkanud läbirääkimisi seoses määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRS-standardite aktsepteerimisega Ameerika Ühendriikides, tänu millele vabaneksid IFRS-standardeid kasutavad emitendid kulukate vastavusse viimise nõuete järgimisest. Tuleks astuda samme, et saavutada analoogne kord muude riikidega, kelle börsil ELi äriühingud noteerivad oma väärtpaberid enne 2008. aasta lõppu. Jaapani raamatupidamisstandardite nõukogu (ASBJ) püüab rakendada rahvusvahelise raamatupidamisstandardite nõukoguga (IASB) läbiviidavat ühist tööprogrammi, et Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRS-standardeid omavahel lähendada. Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu (AcSB) avaldas rakenduskava, millega lisatakse IFRS-standardid Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetesse alates 1. jaanuarist 2011. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Ameerika Ühendriikide president jõudsid 2007. aasta aprillis kokkuleppele edendada Ameerika üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja IFRS-standardite tingimusi, mida tunnustatakse mõlemas jurisdiktsioonis ilma vastavusse viimise vajaduseta hiljemalt aastaks 2009, ning tagada kõnealused tingimused. Komisjon ning USA Väärtpaberi- ja Valuutakomisjon (SEC) on jätkanud läbirääkimisi seoses määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRS-standardite aktsepteerimisega Ameerika Ühendriikides, tänu millele vabaneksid IFRS-standardeid kasutavad emitendid kulukate vastavusse viimise nõuete järgimisest. Tuleks astuda samme, et saavutada analoogne kord muude riikidega, kelle börsil ELi äriühingud noteerivad oma väärtpaberid enne 2008. aasta lõppu. Jaapani raamatupidamisstandardite nõukogu (ASBJ) püüab rakendada rahvusvahelise raamatupidamisstandardite nõukoguga (IASB) läbiviidavat ühist tööprogrammi, et Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid ja IFRS-standardeid omavahel lähendada. Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu (AcSB) avaldas rakenduskava, millega lisatakse IFRS-standardid Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetesse alates 1. jaanuarist 2011.

| (5) | Selleks et aidata kaasa määruse (EÜ) nr 1606/2002 eesmärkide saavutamisele, soodustada IFRS-standardite kasutamist ülemaailmsetel finantsturgudel ja vähendada häireid ühenduse turgudel nii palju kui võimalik, on asjakohane võtta arvesse kõiki IFRS-standarditele lähendamise programme või kolmanda riigi asjakohase asutuse kohustust võtta kasutusele IFRS-standardid. Seepärast on vaja täpsemalt kindlaks määrata, missugustel tingimustel võib otsustada, et lähenemisprogrammid on piisav alus selleks, et lubada kolmandate riikide emitentidel kohaldada oma riigi raamatupidamisstandardeid üleminekuperioodi jooksul. Komisjon konsulteerib, olenevalt asjaoludest, lähenemisprogrammi suhtes või IFRS-standardi vastuvõtmisega seoses tehtud edusammude suhtes kõigepealt Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR). |
| --- | --- |

(5)

Selleks et aidata kaasa määruse (EÜ) nr 1606/2002 eesmärkide saavutamisele, soodustada IFRS-standardite kasutamist ülemaailmsetel finantsturgudel ja vähendada häireid ühenduse turgudel nii palju kui võimalik, on asjakohane võtta arvesse kõiki IFRS-standarditele lähendamise programme või kolmanda riigi asjakohase asutuse kohustust võtta kasutusele IFRS-standardid. Seepärast on vaja täpsemalt kindlaks määrata, missugustel tingimustel võib otsustada, et lähenemisprogrammid on piisav alus selleks, et lubada kolmandate riikide emitentidel kohaldada oma riigi raamatupidamisstandardeid üleminekuperioodi jooksul. Komisjon konsulteerib, olenevalt asjaoludest, lähenemisprogrammi suhtes või IFRS-standardi vastuvõtmisega seoses tehtud edusammude suhtes kõigepealt Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR).

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Teema

Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille kohaselt võib kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid käsitada samaväärsena rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (edaspidi „IFRS-standardid”), ja kehtestatakse sellise samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism.

Artikkel 2

Samaväärsus

Kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid käsitatakse määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRS-standarditega samaväärsena, kui asjaomase kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kooskõlas koostatud raamatupidamisaruanded võimaldavad investoritel hinnata emitendi vara ja kohustusi, finantsseisundit, kasumit/kahjumit ja väljavaateid samamoodi nagu IFRS-standarditega kooskõlas koostatud raamatupidamisaruandeid, nii et investorid otsustavad emitendi väärtpaberite omandamise, säilitamise ja võõrandamise üle tõenäoliselt ühtmoodi.

Artikkel 3

Samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism

Komisjoni algatusel võib teha otsuse kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise kohta liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel või kolmanda riigi raamatupidamisstandardite või turujärelevalve eest vastutava asutuse taotlusel.

Kui komisjon otsustab taotluse alusel või omal algatusel määrata kindlaks samaväärsuse, avalikustab ta oma otsuse.

Artikkel 4

Kolmanda riigi raamatupidamisstandardite piiratud ajavahemikuks heakskiitmise tingimused

1.   Kolmandate riikide emitentidel võidakse lubada kasutada kolmanda riigi raamatupidamisstandardite kohaselt koostatud raamatupidamisaruandeid, et täita direktiivist 2004/109/EÜ tulenevaid kohustusi, ja erandina määruse (EÜ) nr 809/2004 artikli 35 lõikest 5 lubada esitada varasemat tegevust käsitlev finantsteave kõnesoleva määruse alusel ajavahemiku kohta, mis algab pärast 31. detsembrit 2008 ja lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2011, järgmistel juhtudel:

| 1) | asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav asutus on enne 30. juunit 2008 võtnud avalikult kohustuse lähendada need standardid rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele enne 31. detsembrit 2011 ja täidetud on mõlemad järgmised tingimused:






  a) | asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav kolmanda riigi asutus on enne 31. detsembrit 2008 koostanud põhjaliku lähenemisprogrammi, mis on võimalik lõpule viia enne 31. detsembrit 2011; |
| --- | --- | --- |

1)

asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav asutus on enne 30. juunit 2008 võtnud avalikult kohustuse lähendada need standardid rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele enne 31. detsembrit 2011 ja täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

a)

asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav kolmanda riigi asutus on enne 31. detsembrit 2008 koostanud põhjaliku lähenemisprogrammi, mis on võimalik lõpule viia enne 31. detsembrit 2011;

| b) | lähenemisprogrammi rakendatakse tegelikkuses viivitamata ja selle rakendamiseks eraldatakse vahendid, mida on vaja programmi lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

b)

lähenemisprogrammi rakendatakse tegelikkuses viivitamata ja selle rakendamiseks eraldatakse vahendid, mida on vaja programmi lõpuleviimiseks;

| 2) | asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav asutus on enne 30. juunit 2008 avalikult kohustunud võtma rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu enne 31. detsembrit 2011 ja kolmandas riigis võetakse tõhusaid meetmeid, et tagada õigeaegne ja täielik üleminek rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele selleks kuupäevaks, või enne 31. detsembrit 2008 on ELiga saavutatud vastastikuse tunnustamise kokkulepe. |
| --- | --- |

2)

asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav asutus on enne 30. juunit 2008 avalikult kohustunud võtma rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu enne 31. detsembrit 2011 ja kolmandas riigis võetakse tõhusaid meetmeid, et tagada õigeaegne ja täielik üleminek rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele selleks kuupäevaks, või enne 31. detsembrit 2008 on ELiga saavutatud vastastikuse tunnustamise kokkulepe.

2.   Kõik lõike 1 kohased otsused lubada kolmanda riigi raamatupidamisstandardite põhjal koostatud raamatupidamisaruannete jätkuvat heakskiitmist tehakse direktiivi 2003/71/EÜ artiklis 24 ja direktiivi 2004/109/EÜ artikli 27 lõikes 2 nimetatud korras.

3.   Kui komisjon lubab kolmanda riigi raamatupidamisstandardite põhjal koostatud raamatupidamisaruannete jätkuvat heakskiitmist kooskõlas lõikega 1, kontrollib ta korrapäraselt, kas (olenevalt asjaoludest) punktis a või b täpsustatud tingimused on jätkuvalt täidetud, ning kannab sellest ette vastavalt Euroopa väärtpaberikomiteele ja Euroopa Parlamendile.

4.   Kui lõike 1 punktide a ja b tingimused ei ole enam täidetud, teeb komisjon direktiivi 2003/71/EÜ artiklis 24 ja direktiivi 2004/109/EÜ artikli 27 lõikes 2 nimetatud korras otsuse, millega muudetakse lõike 1 alusel tehtud otsust kõnealuste raamatupidamisstandardite kohta.

5.   Käesoleva artikli järgimisel konsulteerib komisjon, olenevalt asjaoludest, lähenemisprogrammi suhtes või IFRS-standardi vastuvõtmisega seoses tehtud edusammude suhtes kõigepealt Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR).

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

1

(2)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

2

(3)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

3

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/69 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/69

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1570/2007,

21. detsember 2007,

millega kinnitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisas loetletud kalatoodete ühenduse kõrvaldamis- ja müügihinnad 2008. kalandusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, (1) ning eriti selle artikli 20 lõikeid 3 ja 22,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 104/2000 on sätestatud, et kõigi I lisas loetletud toodete kõrvaldamis- ja müügihinnad kinnitatakse toote värskuse, suuruse või kaalu ning esitusviisi põhjal, rakendades asjaomase tootekategooria ümberarvestuskoefitsienti summale, mis ei ületa 90 % asjakohasest soovitushinnast. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 104/2000 on sätestatud, et kõigi I lisas loetletud toodete kõrvaldamis- ja müügihinnad kinnitatakse toote värskuse, suuruse või kaalu ning esitusviisi põhjal, rakendades asjaomase tootekategooria ümberarvestuskoefitsienti summale, mis ei ületa 90 % asjakohasest soovitushinnast.

| (2) | Kõrvaldamishindu võib korrutada lossimispiirkondade korrigeerimisteguritega, mis on ühenduse tarbimispiirkondadest väga kaugel. Nõukogu määruses (EÜ) nr 1447/2007 (2) on kinnitatud kõigi asjaomaste toodete soovitushinnad 2008. kalandusaastaks. |
| --- | --- |

(2)

Kõrvaldamishindu võib korrutada lossimispiirkondade korrigeerimisteguritega, mis on ühenduse tarbimispiirkondadest väga kaugel. Nõukogu määruses (EÜ) nr 1447/2007 (2) on kinnitatud kõigi asjaomaste toodete soovitushinnad 2008. kalandusaastaks.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse I lisas on sätestatud ümberarvutuskoefitsiendid, mida kasutati määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisas loetletud toodete 2008. kalandusaasta kõrvaldamis- ja müügihinna väljaarvutamiseks, mis on osutatud kõnealuse määruse artiklites 20 ja 22.

Artikkel 2

2008. kalandusaastal kohaldatavad ühenduse kõrvaldamis- ja müügihinnad ning neile vastavad tooted on sätestatud II lisas.

Artikkel 3

2008. kalandusaastal kohaldatavad kõrvaldamishinnad lossimispiirkondades, mis on ühenduse tarbimispiirkondadest väga kaugel, ning neile hindadele vastavad tooted on sätestatud III lisas.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

1

(2)  ELT L 323, 8.12.2007, lk 1.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisa punktides A, B ja C loetletud toodete ümberarvutuskoefitsiendid

| Liik | Suurus (1) | Ümberarvutuskoefitsiendid |
| --- | --- | --- |
| Roogitud kala, peaga (1) | Rookimata kala (1) |
| Extra, A (1) | Extra, A (1) |
| Heeringas liigist

  Clupea harengus | 1 | 0,00 | 0,47 |
| 2 | 0,00 | 0,72 |
| 3 | 0,00 | 0,68 |
| 4a | 0,00 | 0,43 |
| 4b | 0,00 | 0,43 |
| 4c | 0,00 | 0,90 |
| 5 | 0,00 | 0,80 |
| 6 | 0,00 | 0,40 |
| 7a | 0,00 | 0,40 |
| 7b | 0,00 | 0,36 |
| 8 | 0,00 | 0,30 |
| Sardiinid liigist

  Sardina pilchardus | 1 | 0,00 | 0,51 |
| 2 | 0,00 | 0,64 |
| 3 | 0,00 | 0,72 |
| 4 | 0,00 | 0,47 |
| Hariklik ogahai

  Squalus acanthias | 1 | 0,60 | 0,60 |
| 2 | 0,51 | 0,51 |
| 3 | 0,28 | 0,28 |
| Koerhai

  Scyliorhinus spp. | 1 | 0,64 | 0,60 |
| 2 | 0,64 | 0,56 |
| 3 | 0,44 | 0,36 |
| Meriahven

  Sebastes spp. | 1 | 0,00 | 0,81 |
| 2 | 0,00 | 0,81 |
| 3 | 0,00 | 0,68 |
| Tursk liigist

  Gadus morhua | 1 | 0,72 | 0,52 |
| 2 | 0,72 | 0,52 |
| 3 | 0,68 | 0,40 |
| 4 | 0,54 | 0,30 |
| 5 | 0,38 | 0,22 |
| Põhjaatlendi süsikas e saida

  Pollachius virens | 1 | 0,72 | 0,56 |
| 2 | 0,72 | 0,56 |
| 3 | 0,71 | 0,55 |
| 4 | 0,61 | 0,30 |
| Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus | 1 | 0,72 | 0,56 |
| 2 | 0,72 | 0,56 |
| 3 | 0,62 | 0,43 |
| 4 | 0,52 | 0,36 |
| Merlang

  Merlangius merlangus | 1 | 0,66 | 0,50 |
| 2 | 0,64 | 0,48 |
| 3 | 0,60 | 0,44 |
| 4 | 0,41 | 0,30 |
| Molva

  Molva spp. | 1 | 0,68 | 0,56 |
| 2 | 0,66 | 0,54 |
| 3 | 0,60 | 0,48 |
| Atlandi makrell

  Scomber scombrus | 1 | 0,00 | 0,72 |
| 2 | 0,00 | 0,71 |
| 3 | 0,00 | 0,69 |
| Jaapani makrell liigist

  Scomber japonicus | 1 | 0,00 | 0,77 |
| 2 | 0,00 | 0,77 |
| 3 | 0,00 | 0,63 |
| 4 | 0,00 | 0,47 |
| Anšoovised

  Engraulis spp. | 1 | 0,00 | 0,68 |
| 2 | 0,00 | 0,72 |
| 3 | 0,00 | 0,60 |
| 4 | 0,00 | 0,25 |
| Merilest

  Pleuronectes platessa | 1 | 0,75 | 0,41 |
| 2 | 0,75 | 0,41 |
| 3 | 0,72 | 0,41 |
| 4 | 0,52 | 0,34 |
| Heigid liigist

  Merluccius merluccius | 1 | 0,90 | 0,71 |
| 2 | 0,68 | 0,53 |
| 3 | 0,68 | 0,52 |
| 4 | 0,56 | 0,43 |
| 5 | 0,52 | 0,41 |
| Kammellased

  Lepidorhombus spp. | 1 | 0,68 | 0,64 |
| 2 | 0,60 | 0,56 |
| 3 | 0,54 | 0,49 |
| 4 | 0,34 | 0,29 |
| Soomuslest

  Limanda limanda | 1 | 0,71 | 0,58 |
| 2 | 0,54 | 0,42 |
| Lest

  Platichthys flesus | 1 | 0,66 | 0,58 |
| 2 | 0,50 | 0,42 |
| Pikkuim-tuun

  Thunnus alalunga | 1 | 0,90 | 0,81 |
| 2 | 0,90 | 0,77 |
| Seepiad

  Sepia officinalis ja Rossia macrosoma | 1 | 0,00 | 0,64 |
| 2 | 0,00 | 0,64 |
| 3 | 0,00 | 0,40 |

Liik

Suurus (1)

Ümberarvutuskoefitsiendid

Roogitud kala, peaga (1)

Rookimata kala (1)

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Heeringas liigist

Clupea harengus

1

0,00

0,47

2

0,00

0,72

3

0,00

0,68

4a

0,00

0,43

4b

0,00

0,43

4c

0,00

0,90

5

0,00

0,80

6

0,00

0,40

7a

0,00

0,40

7b

0,00

0,36

8

0,00

0,30

Sardiinid liigist

Sardina pilchardus

1

0,00

0,51

2

0,00

0,64

3

0,00

0,72

4

0,00

0,47

Hariklik ogahai

Squalus acanthias

1

0,60

0,60

2

0,51

0,51

3

0,28

0,28

Koerhai

Scyliorhinus spp.

1

0,64

0,60

2

0,64

0,56

3

0,44

0,36

Meriahven

Sebastes spp.

1

0,00

0,81

2

0,00

0,81

3

0,00

0,68

Tursk liigist

Gadus morhua

1

0,72

0,52

2

0,72

0,52

3

0,68

0,40

4

0,54

0,30

5

0,38

0,22

Põhjaatlendi süsikas e saida

Pollachius virens

1

0,72

0,56

2

0,72

0,56

3

0,71

0,55

4

0,61

0,30

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

1

0,72

0,56

2

0,72

0,56

3

0,62

0,43

4

0,52

0,36

Merlang

Merlangius merlangus

1

0,66

0,50

2

0,64

0,48

3

0,60

0,44

4

0,41

0,30

Molva

Molva spp.

1

0,68

0,56

2

0,66

0,54

3

0,60

0,48

Atlandi makrell

Scomber scombrus

1

0,00

0,72

2

0,00

0,71

3

0,00

0,69

Jaapani makrell liigist

Scomber japonicus

1

0,00

0,77

2

0,00

0,77

3

0,00

0,63

4

0,00

0,47

Anšoovised

Engraulis spp.

1

0,00

0,68

2

0,00

0,72

3

0,00

0,60

4

0,00

0,25

Merilest

Pleuronectes platessa

1

0,75

0,41

2

0,75

0,41

3

0,72

0,41

4

0,52

0,34

Heigid liigist

Merluccius merluccius

1

0,90

0,71

2

0,68

0,53

3

0,68

0,52

4

0,56

0,43

5

0,52

0,41

Kammellased

Lepidorhombus spp.

1

0,68

0,64

2

0,60

0,56

3

0,54

0,49

4

0,34

0,29

Soomuslest

Limanda limanda

1

0,71

0,58

2

0,54

0,42

Lest

Platichthys flesus

1

0,66

0,58

2

0,50

0,42

Pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

1

0,90

0,81

2

0,90

0,77

Seepiad

Sepia officinalis ja Rossia macrosoma

1

0,00

0,64

2

0,00

0,64

3

0,00

0,40

| Liik | Suurus (1) | Ümberarvutuskoefitsient | |
| --- | --- | --- | --- |
| Rookimata kala (1)

  Roogitud kala, peaga (1) | Ilma peata kala (1) |
| Extra, A (1) | Extra, A (1) |
| Merikuradid

  Lophius spp. | 1 | 0,61 | 0,77 | |
| 2 | 0,78 | 0,72 |
| 3 | 0,78 | 0,68 |
| 4 | 0,65 | 0,60 |
| 5 | 0,36 | 0,43 |
| | | Kõik esitusviisid | |
| Extra, A (1) |
| Garneelid liigist

  Crangon crangon | 1 | 0,59 | |
| 2 | 0,27 | |
| | | Vees keedetud | Värsked või jahutatud | |
| Extra, A (1) | Extra, A (1) |
| Süvameregarneel

  Pandalus borealis | 1 | 0,77 | 0,68 | |
| 2 | 0,27 | — |
| | | Rookimata kala (1) | |
| Taskukrabi

  Cancer pagurus | 1 | 0,72 | |
| 2 | 0,54 |
| | | Rookimata kala (1) | Sabad (1) |
| E’ (1) | Extra, A (1) | Extra, A (1) |
| Norra homaar

  Nephrops norvegicus | 1 | 0,86 | 0,86 | 0,81 |
| 2 | 0,86 | 0,59 | 0,68 |
| 3 | 0,77 | 0,59 | 0,50 |
| 4 | 0,50 | 0,41 | 0,41 |
| | | Roogitud kala, peaga (1) | Rookimata kala (1) | |
| Extra, A (1) | Extra, A (1) |
| Merikeel

  Solea spp. | 1 | 0,75 | 0,58 | |
| 2 | 0,75 | 0,58 |
| 3 | 0,71 | 0,54 |
| 4 | 0,58 | 0,42 |
| 5 | 0,50 | 0,33 |

Liik

Suurus (1)

Ümberarvutuskoefitsient

Rookimata kala (1)

Roogitud kala, peaga (1)

Ilma peata kala (1)

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Merikuradid

Lophius spp.

1

0,61

0,77

2

0,78

0,72

3

0,78

0,68

4

0,65

0,60

5

0,36

0,43

Kõik esitusviisid

Extra, A (1)

Garneelid liigist

Crangon crangon

1

0,59

2

0,27

Vees keedetud

Värsked või jahutatud

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Süvameregarneel

Pandalus borealis

1

0,77

0,68

2

0,27

—

Rookimata kala (1)

Taskukrabi

Cancer pagurus

1

0,72

2

0,54

Rookimata kala (1)

Sabad (1)

E’ (1)

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Norra homaar

Nephrops norvegicus

1

0,86

0,86

0,81

2

0,86

0,59

0,68

3

0,77

0,59

0,50

4

0,50

0,41

0,41

Roogitud kala, peaga (1)

Rookimata kala (1)

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Merikeel

Solea spp.

1

0,75

0,58

2

0,75

0,58

3

0,71

0,54

4

0,58

0,42

5

0,50

0,33

---

(1)  Värskuskategooriad, suurused ja esitusviisid on määratletud vastavalt määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklile 2.

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisa punktides A, B ja C loetletud toodete eemaldamis- ja müügihinnad

| Liik | Suurus (1) | Eemaldushind (eurot tonni kohta) |
| --- | --- | --- |
| Roogitud kala, peaga (1) | Rookimata kala (1) |
| Extra, A (1) | Extra, A (1) |
| Heeringas liigist

  Clupea harengus | 1 | 0 | 130 |
| 2 | 0 | 199 |
| 3 | 0 | 188 |
| 4a | 0 | 119 |
| 4b | 0 | 119 |
| 4c | 0 | 249 |
| 5 | 0 | 222 |
| 6 | 0 | 111 |
| 7a | 0 | 111 |
| 7b | 0 | 100 |
| 8 | 0 | 83 |
| Sardiinid liigist

  Sardina pilchardus | 1 | 0 | 287 |
| 2 | 0 | 360 |
| 3 | 0 | 405 |
| 4 | 0 | 265 |
| Harilik ogahai

  Squalus acanthias | 1 | 667 | 667 |
| 2 | 567 | 567 |
| 3 | 311 | 311 |
| Koerhai

  Scyliorhinus spp. | 1 | 464 | 435 |
| 2 | 464 | 406 |
| 3 | 319 | 261 |
| Meriahven

  Sebastes spp. | 1 | 0 | 953 |
| 2 | 0 | 953 |
| 3 | 0 | 800 |
| Tursk liigist

  Gadus morhua | 1 | 1 186 | 856 |
| 2 | 1 186 | 856 |
| 3 | 1 120 | 659 |
| 4 | 889 | 494 |
| 5 | 626 | 362 |
| Põhjaatlandi süsikas e saida

  Pollachius virens | 1 | 564 | 439 |
| 2 | 564 | 439 |
| 3 | 557 | 431 |
| 4 | 478 | 235 |
| Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus | 1 | 747 | 581 |
| 2 | 747 | 581 |
| 3 | 644 | 446 |
| 4 | 540 | 374 |
| Merlang

  Merlangius merlangus | 1 | 637 | 483 |
| 2 | 618 | 463 |
| 3 | 579 | 425 |
| 4 | 396 | 290 |
| Molva

  Molva spp. | 1 | 826 | 680 |
| 2 | 801 | 656 |
| 3 | 728 | 583 |
| Makrell perekonnast

  Scomber scombrus | 1 | 0 | 235 |
| 2 | 0 | 231 |
| 3 | 0 | 225 |
| Jaapani makrell liigist

  Scomber japonicus | 1 | 0 | 226 |
| 2 | 0 | 226 |
| 3 | 0 | 185 |
| 4 | 0 | 138 |
| Anšoovised

  Engraulis spp. | 1 | 0 | 880 |
| 2 | 0 | 932 |
| 3 | 0 | 776 |
| 4 | 0 | 324 |
| Merilest

  Pleuronectes platessa |
| — | 1. jaanuar kuni 30. aprill 2008 |

Liik

Suurus (1)

Eemaldushind (eurot tonni kohta)

Roogitud kala, peaga (1)

Rookimata kala (1)

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Heeringas liigist

Clupea harengus

1

0

130

2

0

199

3

0

188

4a

0

119

4b

0

119

4c

0

249

5

0

222

6

0

111

7a

0

111

7b

0

100

8

0

83

Sardiinid liigist

Sardina pilchardus

1

0

287

2

0

360

3

0

405

4

0

265

Harilik ogahai

Squalus acanthias

1

667

667

2

567

567

3

311

311

Koerhai

Scyliorhinus spp.

1

464

435

2

464

406

3

319

261

Meriahven

Sebastes spp.

1

0

953

2

0

953

3

0

800

Tursk liigist

Gadus morhua

1

1 186

856

2

1 186

856

3

1 120

659

4

889

494

5

626

362

Põhjaatlandi süsikas e saida

Pollachius virens

1

564

439

2

564

439

3

557

431

4

478

235

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

1

747

581

2

747

581

3

644

446

4

540

374

Merlang

Merlangius merlangus

1

637

483

2

618

463

3

579

425

4

396

290

Molva

Molva spp.

1

826

680

2

801

656

3

728

583

Makrell perekonnast

Scomber scombrus

1

0

235

2

0

231

3

0

225

Jaapani makrell liigist

Scomber japonicus

1

0

226

2

0

226

3

0

185

4

0

138

Anšoovised

Engraulis spp.

1

0

880

2

0

932

3

0

776

4

0

324

Merilest

Pleuronectes platessa

—

1. jaanuar kuni 30. aprill 2008

1

809

442

2

809

442

3

777

442

4

561

367

| — | 1. mai kuni 31. detsember 2008 |
| --- | --- |

—

1. mai kuni 31. detsember 2008

1

1 124

615

2

1 124

615

3

1 079

615

4

779

510

Heik liigist

Merluccius merluccius

1

3 274

2 583

2

2 474

1 928

3

2 474

1 892

4

2 037

1 564

5

1 892

1 492

Kammellased

Lepidorhombus spp.

1

1 728

1 626

2

1 525

1 423

3

1 372

1 245

4

864

737

Harilik soomuslest

Limanda limanda

1

613

501

2

466

362

Lest

Platichtys flesus

1

348

306

2

264

221

Pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

1

2 152

1 754

2

2 152

1 667

Seepiad

Sepia officinalis ja Rossia macrosoma

1

0

1 080

2

0

1 080

3

0

675

Rookimata kala

Roogitud kala, peaga (1)

Ilma peata kala (1)

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Merikurat

Lophius spp.

1

1 810

4 702

2

2 315

4 397

3

2 315

4 153

4

1 929

3 664

5

1 068

2 626

Kõik esitusviisid

Extra, A (1)

Garneelid liigist

Crangon crangon

1

1 431

2

655

Vees keedetud

Värsked või jahutatud

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Süvameregarneel

Pandalus borealis

1

5 010

1 092

2

1 757

—

| | | Müügihinnad (eurot tonni kohta) | |
| --- | --- | --- | --- |
| Rookimata kala (1) | |
| Taskukrabi

  Cancer pagurus | 1 | 1 297 | | |
| 2 | 973 | | |
| | | Rookimata kala (1) | | Sabad (1) |
| E’ (1) | Extra, A (1) | Extra, A (1) |
| Norra homaar

  Nephrops norvegicus | 1 | 4 727 | 4 727 | 3 553 |
| 2 | 4 727 | 3 243 | 2 982 |
| 3 | 4 233 | 3 243 | 2 193 |
| 4 | 2 749 | 2 254 | 1 798 |
| | | Roogitud kala, peaga (1) | Rookimata kala (1) | |
| Extra, A (1) | Extra, A (1) |
| Merikeeled

  Solea spp. | 1 | 5 212 | 4 030 | |
| 2 | 5 212 | 4 030 | |
| 3 | 4 934 | 3 752 | |
| 4 | 4 030 | 2 919 | |
| 5 | 3 475 | 2 293 | |

Müügihinnad (eurot tonni kohta)

Rookimata kala (1)

Taskukrabi

Cancer pagurus

1

1 297

2

973

Rookimata kala (1)

Sabad (1)

E’ (1)

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Norra homaar

Nephrops norvegicus

1

4 727

4 727

3 553

2

4 727

3 243

2 982

3

4 233

3 243

2 193

4

2 749

2 254

1 798

Roogitud kala, peaga (1)

Rookimata kala (1)

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Merikeeled

Solea spp.

1

5 212

4 030

2

5 212

4 030

3

4 934

3 752

4

4 030

2 919

5

3 475

2 293

---

(1)  Värskuskategooriad, suurused ja esitusviisid on määratletud vastavalt määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklile 2.

---

III LISA

Kõrvaldamishinnad lossimispiirkondades, mis on põhilistest tarbimiskohtadest väga kaugel

| Liik | Lossimispiirkond | Ümberarvutuskoefitsient | Suurus (1) | Kõrvaldamishind
  (eurot tonni kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Roogitud kala peaga (1) | Rookimata kala (1) |
| Extra, A (1) | Extra, A (1) |
| Heeringas liigist

  Clupea harengus | Iirimaa rannikupiirkonnad ja saared | 0,90 | 1 | 0 | 117 |
| 2 | 0 | 179 |
| 3 | 0 | 170 |
| 4a | 0 | 107 |
| Ida-Inglismaa rannapiirkonnad Berwickist Doverini Šoti rannapiirkonnad
  Portpatrickust Eyemouthini ning nende regioonide põhja- ja lääne- osade saared
  County Downi rannapiirkonnad (Põhja-Iirimaa) | 0,90 | 1 | 0 | 117 |
| 2 | 0 | 179 |
| 3 | 0 | 170 |
| 4a | 0 | 107 |
| Makrell liigist

  Scomber scombrus | Iirimaa rannapiirkonnad ja saared | 0,96 | 1 | 0 | 225 |
| 2 | 0 | 222 |
| 3 | 0 | 216 |
| Cornwalli ja Devoni rannaregioonid ja saared Ühendkuningriigis | 0,95 | 1 | 0 | 223 |
| 2 | 0 | 220 |
| 3 | 0 | 214 |
| Heik liigist

  Merluccius merluccius | Rannaregioonid Troonist (Edela-Šotimaal) Wickini (Kirde-Šotimaal) ja nende nende regioonide põhja- ja lääne-osade saared | 0,75 | 1 | 2 456 | 1 937 |
| 2 | 1 855 | 1 446 |
| 3 | 1 855 | 1 419 |
| 4 | 1 528 | 1 173 |
| 5 | 1 419 | 1 119 |
| Pikkuim-tuun

  Thunnus alalunga | Azoresi ja Madeira saared | 0,48 | 1 | 1 033 | 842 |
| 2 | 1 033 | 800 |
| Sardiinid liigist

  Sardina pilchardus | Kanaari saared | 0,48 | 1 | 0 | 138 |
| 2 | 0 | 173 |
| 3 | 0 | 195 |
| 4 | 0 | 127 |
| Cornwalli ja Devoni rannaregioonid ja saared Ühendkuningriigis | 0,74 | 1 | 0 | 212 |
| 2 | 0 | 267 |
| 3 | 0 | 300 |
| 4 | 0 | 196 |
| Portugali Atlandi ranniku regioonid | 0,93 | 2 | 0 | 335 |
| 0,81 | 3 | 0 | 328 |

Liik

Lossimispiirkond

Ümberarvutuskoefitsient

Suurus (1)

Kõrvaldamishind

(eurot tonni kohta)

Roogitud kala peaga (1)

Rookimata kala (1)

Extra, A (1)

Extra, A (1)

Heeringas liigist

Clupea harengus

Iirimaa rannikupiirkonnad ja saared

0,90

1

0

117

2

0

179

3

0

170

4a

0

107

Ida-Inglismaa rannapiirkonnad Berwickist Doverini Šoti rannapiirkonnad

Portpatrickust Eyemouthini ning nende regioonide põhja- ja lääne- osade saared

County Downi rannapiirkonnad (Põhja-Iirimaa)

0,90

1

0

117

2

0

179

3

0

170

4a

0

107

Makrell liigist

Scomber scombrus

Iirimaa rannapiirkonnad ja saared

0,96

1

0

225

2

0

222

3

0

216

Cornwalli ja Devoni rannaregioonid ja saared Ühendkuningriigis

0,95

1

0

223

2

0

220

3

0

214

Heik liigist

Merluccius merluccius

Rannaregioonid Troonist (Edela-Šotimaal) Wickini (Kirde-Šotimaal) ja nende nende regioonide põhja- ja lääne-osade saared

0,75

1

2 456

1 937

2

1 855

1 446

3

1 855

1 419

4

1 528

1 173

5

1 419

1 119

Pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

Azoresi ja Madeira saared

0,48

1

1 033

842

2

1 033

800

Sardiinid liigist

Sardina pilchardus

Kanaari saared

0,48

1

0

138

2

0

173

3

0

195

4

0

127

Cornwalli ja Devoni rannaregioonid ja saared Ühendkuningriigis

0,74

1

0

212

2

0

267

3

0

300

4

0

196

Portugali Atlandi ranniku regioonid

0,93

2

0

335

0,81

3

0

328

---

(1)  Värskuskategooriad, suurused ja esitusviisid on määratletud vastavalt määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklile 2.

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/77

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1571/2007,

21. detsember 2007,

millega kinnitatakse 2008. kalandusaastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 II lisas loetletud kalatoodete ühenduse müügihinnad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõikeid 1 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Igale määruse (EÜ) nr 104/2000 II lisas loetletud tootele tuleb kinnitada enne kalandusaasta algust ühenduse müügihind, mis on vähemalt 70 % ja mitte üle 90 % nimetatud soovitushinnast, |
| --- | --- |

(1)

Igale määruse (EÜ) nr 104/2000 II lisas loetletud tootele tuleb kinnitada enne kalandusaasta algust ühenduse müügihind, mis on vähemalt 70 % ja mitte üle 90 % nimetatud soovitushinnast,

| (2) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1447/2007 (2) kinnitatakse kõigi käsitletavate toodete soovitushinnad 2008. kalandusaastaks. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1447/2007 (2) kinnitatakse kõigi käsitletavate toodete soovitushinnad 2008. kalandusaastaks.

| (3) | Turuhinnad kõiguvad liigist ja esitusviisist olenevalt märkimisväärselt, eriti kalmaari ja heigi puhul. |
| --- | --- |

(3)

Turuhinnad kõiguvad liigist ja esitusviisist olenevalt märkimisväärselt, eriti kalmaari ja heigi puhul.

| (4) | Seetõttu tuleks erinevate ühenduses lossitud külmutatud toodete liikide ja esitusviiside jaoks kinnitada ümberarvestuskoefitsiendid, et määrata kindlaks hinnatase, mis käivitaks määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 25 lõikes 2 sätestatud sekkumismeetme võtmise. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks erinevate ühenduses lossitud külmutatud toodete liikide ja esitusviiside jaoks kinnitada ümberarvestuskoefitsiendid, et määrata kindlaks hinnatase, mis käivitaks määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 25 lõikes 2 sätestatud sekkumismeetme võtmise.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 104/2000 II lisas loetletud kalatoodetele 2008. kalandusaastal kohaldatavad ühenduse müügihinnad, mis on osutatud kõnealuse määruse artikli 25 lõikes 1, ning nendega seostuvad esitusviisid ja ümberarvestuskoefitsiendid on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

1

(2)  ELT L 323, 8.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Müügihinnad ja ümberarvestuskoefitsiendid

| Liik | Esitusviis | Ümberarvestuskoefitsient | Sekkumistase | Müügihind
  (eurot tonni kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Süvalest

  (Reinhardtius hippoglossoides) | Terved või roogitud, peaga või ilma | 1,0 | 0,85 | 1 679 |
| Heik
  (Merluccius spp.) | Terved või roogitud, peaga või ilma | 1,0 | 0,85 | 1 032 |
| Üksikfileed | | | |
| — | nahaga |

Liik

Esitusviis

Ümberarvestuskoefitsient

Sekkumistase

Müügihind

(eurot tonni kohta)

Süvalest

(Reinhardtius hippoglossoides)

Terved või roogitud, peaga või ilma

1,0

0,85

1 679

Heik

(Merluccius spp.)

Terved või roogitud, peaga või ilma

1,0

0,85

1 032

Üksikfileed

—

nahaga

1,0

0,85

1 280

| — | ilma nahata |
| --- | --- |

—

ilma nahata

1,1

0,85

1 408

Hammasahven

(Dentex dentex) ja besuugo (Pagellus spp.)

Terved või roogitud, peaga või ilma

1,0

0,85

1 355

Mõõkkala

(Xiphias gladius)

Terved või roogitud, peaga või ilma

1,0

0,85

3 432

Krevetid ja garneelid Penaeidae

Külmutatud

| a) | Parapenaeus Longirostris |
| --- | --- |

a)

1,0

0,85

3 427

| b) | Muud Penaeidae ’d |
| --- | --- |

b)

Muud Penaeidae ’d

1,0

0,85

6 646

Seepia

(Sepia officinalis, Rossia macrosoma ja Sepiola rondeletti)

Külmutatud

1,0

0,85

1 629

Ebakalmaar (Loligo spp.)

| a) | Loligo patagonica |
| --- | --- |

a)

| — | terved, puhastamata |
| --- | --- |

—

terved, puhastamata

1,00

0,85

993

| — | puhastatud |
| --- | --- |

—

puhastatud

1,20

0,85

1 191

| b) | Loligo vulgaris |
| --- | --- |

b)

| — | terved, puhastamata |
| --- | --- |

—

terved, puhastamata

2,50

0,85

2 482

| — | puhastatud |
| --- | --- |

—

puhastatud

2,90

0,85

2 879

Kaheksajalg

(Octopus spp.)

Külmutatud

1,00

0,85

1 801

Illex argentinus

| — | terved, puhastamata |
| --- | --- |

—

terved, puhastamata

1,00

0,80

695

| — | tõri |
| --- | --- |

—

tõri

1,70

0,80

1 182

Kaubandusliku esituse vormid:

| — | : | terved ja puhastamata | : | toode, mis pole mingit töötlust läbinud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | puhastatud | : | toode, millel on vähemalt sisikond välja võetud |
| — | : | tõri | : | kalmaari keha, millel on vähemalt sisikond välja võetud ja pea eemaldatud. |

—

:

terved ja puhastamata

:

toode, mis pole mingit töötlust läbinud

—

:

puhastatud

:

toode, millel on vähemalt sisikond välja võetud

—

:

tõri

:

kalmaari keha, millel on vähemalt sisikond välja võetud ja pea eemaldatud.

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/79 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/79

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1572/2007,

21. detsember 2007,

millega kinnitatakse teatavate kalatoodete võrdlushinnad 2008. kalandusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti artikli 29 lõikeid 1 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 104/2000 on sätestatud, et ühenduses kehtivad võrdlushinnad võib kehtestada igal aastal tooteliikide kaupa toodetele, mille puhul vastavalt artikli 28 lõikele 1 tariifide kohaldamine peatatakse. Sama kehtib ka toodete kohta, mis WTO siduva tollimaksuvähenduse või muu sooduskorra alusel peavad olema kooskõlas võrdlushinnaga. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 104/2000 on sätestatud, et ühenduses kehtivad võrdlushinnad võib kehtestada igal aastal tooteliikide kaupa toodetele, mille puhul vastavalt artikli 28 lõikele 1 tariifide kohaldamine peatatakse. Sama kehtib ka toodete kohta, mis WTO siduva tollimaksuvähenduse või muu sooduskorra alusel peavad olema kooskõlas võrdlushinnaga.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisa A ja B osas loetletud toodete võrdlushind on sama mis kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt kehtestatud kõrvaldamishind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisa A ja B osas loetletud toodete võrdlushind on sama mis kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt kehtestatud kõrvaldamishind.

| (3) | Asjaomaste kaupade ühenduse kõrvaldamis- ja müügihind 2008. kalandusaastaks on kinnitatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1570/2007. (2) |
| --- | --- |

(3)

Asjaomaste kaupade ühenduse kõrvaldamis- ja müügihind 2008. kalandusaastaks on kinnitatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1570/2007. (2)

| (4) | Muude kui määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud toodete hind on kindlaks määratud tolliväärtuse kaalutud keskmise alusel, mis on registreeritud imporditurgudel või impordisadamates võrdlushinna kehtestamise kuupäevale vahetult eelnenud kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Muude kui määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud toodete hind on kindlaks määratud tolliväärtuse kaalutud keskmise alusel, mis on registreeritud imporditurgudel või impordisadamates võrdlushinna kehtestamise kuupäevale vahetult eelnenud kolme aasta jooksul.

| (5) | Pole vaja kehtestada võrdlushindu kõigile määruses (EÜ) nr 104/2000 sätestatud kriteeriumitega hõlmatud liikidele, eriti neile, mis on imporditud kolmandatest riikidest tähtsusetus koguses. |
| --- | --- |

(5)

Pole vaja kehtestada võrdlushindu kõigile määruses (EÜ) nr 104/2000 sätestatud kriteeriumitega hõlmatud liikidele, eriti neile, mis on imporditud kolmandatest riikidest tähtsusetus koguses.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 29 osutatud kalandustoodetele kehtestatud 2008. kalandusaasta võrdlushinnad on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk. 69

2

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA (1)

1.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 29 lõike 3 punktis a osutatud toodete võrdlushinnad

| Liik | Suurus (2) | Võrdlushind (eurot tonni kohta) |
| --- | --- | --- |
| Roogitud, peaga (2) | Terve kala (2) |
| TARICi lisakood | Extra, A (2) | TARICi lisakood | Extra, A (2) |
| Heeringas liigist

  Clupea harengus

  ex 0302 40 00 | 1 | | — | F011 | 130 |
| 2 | | — | F012 | 199 |
| 3 | | — | F013 | 188 |
| 4a | | — | F016 | 119 |
| 4b | | — | F017 | 119 |
| 4c | | — | F018 | 249 |
| 5 | | — | F015 | 222 |
| 6 | | — | F019 | 111 |
| 7a | | — | F025 | 111 |
| 7b | | — | F026 | 100 |
| 8 | | — | F027 | 83 |
| Meriahven
  (Sebastes spp.)
  ex 0302 69 31 ja ex 0302 69 33 | 1 | | — | F067 | 953 |
| 2 | | — | F068 | 953 |
| 3 | | — | F069 | 800 |
| Tursk liigist

  Gadus morhua

  ex 0302 50 10 | 1 | F073 | 1 186 | F083 | 856 |
| 2 | F074 | 1 186 | F084 | 856 |
| 3 | F075 | 1 120 | F085 | 659 |
| 4 | F076 | 889 | F086 | 494 |
| 5 | F077 | 626 | F087 | 362 |
| | | Vees keedetud | Värsked või külmutatud |
| TARICi lisakood | Extra, A (2) | TARICi lisakood | Extra, A (2) |
| Süvameregarneelid
  (Pandalus borealis)
  ex 0306 23 10 | 1 | F317 | 5 010 | F321 | 1 092 |
| 2 | F318 | 1 757 | — | — |

Liik

Suurus (2)

Võrdlushind (eurot tonni kohta)

Roogitud, peaga (2)

Terve kala (2)

TARICi lisakood

Extra, A (2)

TARICi lisakood

Extra, A (2)

Heeringas liigist

Clupea harengus

ex 0302 40 00

1

—

F011

130

2

—

F012

199

3

—

F013

188

4a

—

F016

119

4b

—

F017

119

4c

—

F018

249

5

—

F015

222

6

—

F019

111

7a

—

F025

111

7b

—

F026

100

8

—

F027

83

Meriahven

(Sebastes spp.)

ex 0302 69 31 ja ex 0302 69 33

1

—

F067

953

2

—

F068

953

3

—

F069

800

Tursk liigist

Gadus morhua

ex 0302 50 10

1

F073

1 186

F083

856

2

F074

1 186

F084

856

3

F075

1 120

F085

659

4

F076

889

F086

494

5

F077

626

F087

362

Vees keedetud

Värsked või külmutatud

TARICi lisakood

Extra, A (2)

TARICi lisakood

Extra, A (2)

Süvameregarneelid

(Pandalus borealis)

ex 0306 23 10

1

F317

5 010

F321

1 092

2

F318

1 757

—

—

2.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 29 lõike 3 punktis d osutatud kalatoodete võrdlushinnad

| Toode | TARICi lisakood | Esitusviis | Võrdlushind
  (eurot tonni kohta) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Meriahven |
| | | Terve: | |
| ex 0303 79 35
  ex 0303 79 37 | F411 | — | peaga või peata |

Toode

TARICi lisakood

Esitusviis

Võrdlushind

(eurot tonni kohta)

Meriahven

Terve:

ex 0303 79 35

ex 0303 79 37

F411

—

peaga või peata

960

ex 0304 29 35

ex 0304 29 39

Filee:

F412

| — | luudega („standardne”) |
| --- | --- |

—

luudega („standardne”)

1 953

F413

| — | luudeta (standardne) |
| --- | --- |

—

luudeta (standardne)

2 159

F414

| — | müügipakendites plokid kaaluga kuni 4 kg |
| --- | --- |

—

müügipakendites plokid kaaluga kuni 4 kg

2 285

Tursk

ex 0303 52 10, ex 0303 52 30, ex 0303 52 90, ex 0303 79 41

F416

Terve, peaga või peata

1 084

ex 0304 29 29

Filee:

F417

| — | interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudega („standardne”) |
| --- | --- |

—

interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudega („standardne”)

2 452

F418

| — | interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudeta |
| --- | --- |

—

interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudeta

2 717

F419

| — | üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahaga |
| --- | --- |

—

üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahaga

2 550

F420

| — | üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahata |
| --- | --- |

—

üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahata

2 943

F421

| — | müügipakendites plokid kaaluga kuni 4 kg |
| --- | --- |

—

müügipakendites plokid kaaluga kuni 4 kg

2 903

ex 0304 99 33

F422

Tükid ja muu liha, välja arvatud tükeldatud plokid

1 463

Põhjaatlandi süsikas ehk saida

ex 0304 29 31

Filee:

F424

| — | interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudega („standardne”) |
| --- | --- |

—

interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudega („standardne”)

1 518

F425

| — | interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudeta |
| --- | --- |

—

interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudeta

1 705

F426

| — | üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahaga |
| --- | --- |

—

üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahaga

1 476

F427

| — | üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahata |
| --- | --- |

—

üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahata

1 680

F428

| — | müügipakendites plokid kaaluga kuni 4 kg |
| --- | --- |

—

müügipakendites plokid kaaluga kuni 4 kg

1 768

ex 0304 99 41

F429

Tükid ja muu liha, välja arvatud tükeldatud plokid

986

Kilttursk

ex 0304 29 33

Filee:

F431

| — | interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudega („standardne”) |
| --- | --- |

—

interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudega („standardne”)

2 264

F432

| — | interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudeta |
| --- | --- |

—

interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudeta

2 606

F433

| — | üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahaga |
| --- | --- |

—

üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahaga

2 537

F434

| — | üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahata |
| --- | --- |

—

üksikult või üleni interfolieeritud fileed, nahata

2 710

F435

| — | müügipakendites plokid kaaluga kuni 4 kg |
| --- | --- |

—

müügipakendites plokid kaaluga kuni 4 kg

2 960

Vaikse ookeani mintai

Filee:

ex 0304 29 85

F441

| — | interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudega („standardne”) |
| --- | --- |

—

interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudega („standardne”)

1 147

F442

| — | interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudeta |
| --- | --- |

—

interfolieeritud või tööstuslikes plokkides, luudeta

1 324

Heeringas

Heeringatükid

ex 0304 19 97

ex 0304 99 23

F450

| — | üle 80 g tükk |
| --- | --- |

—

üle 80 g tükk

510

F450

| — | üle 80 g tükk |
| --- | --- |

—

üle 80 g tükk

464

---

(1)  Lisakood märgitakse kõigi kategooriate puhul peale nende, millele lisa punktides 1 ja 2 selgesõnaliselt osutatakse „F499: muu”.

(2)  Värskuse, suuruse ja esituskategooriad vastavad määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 2 sätestatule.

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/83

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1573/2007,

21. detsember 2007,

millega kinnitatakse teatavate kalandustoodete ülekandetoetus ja kindlasummaline toetus 2008. kalandusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2814/2000, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavate kalandustoodete ülekandetoetuse andmise kohta, (2) eriti selle artiklit 5,

võttes arvesse komisjoni 14. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 939/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavate kalandustoodete kindlasummalise toetuse andmise kohta, (3) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 104/2000 on sätestatud, et toetust võib anda teatavate turult kõrvaldatud kalatoodete koguste eest, mida töödeldakse nende turu tasakaalustamiseks ning ladustatakse või konserveeritakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 104/2000 on sätestatud, et toetust võib anda teatavate turult kõrvaldatud kalatoodete koguste eest, mida töödeldakse nende turu tasakaalustamiseks ning ladustatakse või konserveeritakse.

| (2) | Selle toetuse eesmärk on innustada tootjaorganisatsioone töötlema või konserveerima turult kõrvaldatud tooteid, et vältida nende hävitamist. |
| --- | --- |

(2)

Selle toetuse eesmärk on innustada tootjaorganisatsioone töötlema või konserveerima turult kõrvaldatud tooteid, et vältida nende hävitamist.

| (3) | Toetuse tase ei tohiks olla selline, et see häiriks tasakaalu kõnealuse tootmisharu turul või moonutaks konkurentsi. |
| --- | --- |

(3)

Toetuse tase ei tohiks olla selline, et see häiriks tasakaalu kõnealuse tootmisharu turul või moonutaks konkurentsi.

| (4) | Toetuse tase ei tohiks ületada säilitamise ja ladustamisega seotud tehnilisi ja rahalisi kulusid, mis ühendus on kõnealusele aastale eelnenud kalandusaasta jooksul registreerinud. |
| --- | --- |

(4)

Toetuse tase ei tohiks ületada säilitamise ja ladustamisega seotud tehnilisi ja rahalisi kulusid, mis ühendus on kõnealusele aastale eelnenud kalandusaasta jooksul registreerinud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 23 osutatud ülekandetoetuste summad ning selle määruse artikli 24 lõikes 4 osutatud kindlasummalised toetused 2008. kalandusaastaks on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

1

(2)  EÜT L 326, 22.12.2000, lk 34.

2

(3)  EÜT L 132, 15.5.2001, lk 10.

3

---

LISA

| 1. | I lisa A ja B osas loetletud toodete ning määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisa C osas loetletud merikeelte (Solea spp.) ülekandetoetuse summa






  Määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 23 loetletud töötlemisviisid | Toetus
  (eurot tonni kohta) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 |
| I. | Rookimata toodete, roogitud ja peadega või tükeldatud toodete külmutamine ja ladustamine |

1.

I lisa A ja B osas loetletud toodete ning määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisa C osas loetletud merikeelte (Solea spp.) ülekandetoetuse summa

Määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 23 loetletud töötlemisviisid

Toetus

(eurot tonni kohta)

1

2

I.

Rookimata toodete, roogitud ja peadega või tükeldatud toodete külmutamine ja ladustamine

| — | Sardiinid liigist Sardina pilchardus |
| --- | --- |

—

Sardiinid liigist Sardina pilchardus

345

| — | Muud liigid |
| --- | --- |

—

Muud liigid

280

| II. | Fileerimine, külmutamine ja ladustamine |
| --- | --- |

II.

Fileerimine, külmutamine ja ladustamine

375

| III. | Rookimata toodete, roogitud ja peadega, tükeldatud või fileeritud toodete soolamine ja/või kuivatamine ja ladustamine |
| --- | --- |

III.

Rookimata toodete, roogitud ja peadega, tükeldatud või fileeritud toodete soolamine ja/või kuivatamine ja ladustamine

270

| IV. | Marineerimine ja ladustamine |
| --- | --- |

IV.

Marineerimine ja ladustamine

250

| 2. | Määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisa C osas loetletud muude toodete ülekandetoetuse summa







  Määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 23 loetletud töötlemis- ja/või konserveerimisviisid | Tooted | Toetus
  (eurot tonni kohta) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| I. | Külmutamine ja ladustamine |

2.

Määruse (EÜ) nr 104/2000 I lisa C osas loetletud muude toodete ülekandetoetuse summa

Määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 23 loetletud töötlemis- ja/või konserveerimisviisid

Tooted

Toetus

(eurot tonni kohta)

1

2

3

I.

Külmutamine ja ladustamine

Norra salehomaar

(Nephrops norvegicus)

310

Norra salehomaari sabad

(Nephrops norvegicus)

235

| II. | Pea eemaldamine, külmutamine ja ladustamine |
| --- | --- |

II.

Pea eemaldamine, külmutamine ja ladustamine

Norra salehomaar

(Nephrops norvegicus)

285

| III. | Kuumtöötlemine, külmutamine ja ladustamine |
| --- | --- |

III.

Kuumtöötlemine, külmutamine ja ladustamine

Norra salehomaar

(Nephrops norvegicus)

310

Harilik taskukrabi

(Cancer pagurus)

235

| IV. | Pastöriseerimine ja ladustamine |
| --- | --- |

IV.

Pastöriseerimine ja ladustamine

Taskukrabi

(Cancer pagurus)

375

| V. | Elusladustamine kinnitatud mahutites või puurides |
| --- | --- |

V.

Elusladustamine kinnitatud mahutites või puurides

Taskukrabi

(Cancer pagurus)

210

| 3. | Määruse (EÜ) nr 104/2000 IV lisas loetletud toodete kindlasummalise toetuse summa






  Töötlemisviisid | Toetus
  (eurot tonni kohta) |
| --- | --- | --- |
| I. | Rookimata toodete, roogitud ja peaga või tükeldatud toodete külmutamine ja ladustamine |

3.

Määruse (EÜ) nr 104/2000 IV lisas loetletud toodete kindlasummalise toetuse summa

Töötlemisviisid

Toetus

(eurot tonni kohta)

I.

Rookimata toodete, roogitud ja peaga või tükeldatud toodete külmutamine ja ladustamine

280

| II. | Fileerimine, külmutamine ja ladustamine |
| --- | --- |

II.

Fileerimine, külmutamine ja ladustamine

375

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/85

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1574/2007,

21. detsember 2007,

millega kinnitatakse teatavate kalatoodete eraladustusabi summa 2008. kalandusaastal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2813/2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavate kalandustoodete eraladustusabi andmise kohta, (2) eriti selle artiklit 1,

arvestades järgmist:

| (1) | Abi ei tohiks ületada kõnealusele aastale eelnenud kalastusaasta jooksul ühenduses registreeritud tehniliste ja majanduslike kulude summat. |
| --- | --- |

(1)

Abi ei tohiks ületada kõnealusele aastale eelnenud kalastusaasta jooksul ühenduses registreeritud tehniliste ja majanduslike kulude summat.

| (2) | Et vähendada pikaajalist ladustamist, lühendada makseaegu ja vähendada kontrollikoormust, peaks eraladustusabi välja makstama ühe maksena. |
| --- | --- |

(2)

Et vähendada pikaajalist ladustamist, lühendada makseaegu ja vähendada kontrollikoormust, peaks eraladustusabi välja makstama ühe maksena.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2008. kalastusaastal on määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 25 osutatud eraladustusabi summa kõnealuse määruse II lisas loetletud toodete puhul järgmine:

| — | esimene kuu: 210 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

—

esimene kuu: 210 eurot tonni kohta;

| — | teine kuu: 0 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

—

teine kuu: 0 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

1

(2)  EÜT L 326, 22.12.2000, lk 30.

2

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/86

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1575/2007,

21. detsember 2007,

millega kinnitatakse rahalise hüvitise ja selle ettemaksu arvutamisel kasutatavad standardväärtused 2008. kalandusaasta jooksul turult kõrvaldatud kalandussaadustele

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ning akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 21 lõikeid 5 ja 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 104/2000 on sätestatud rahalised hüvitised tootjaorganisatsioonidele, kes teatavatel tingimustel kõnealuse määruse I lisa A ja B osas loetletud tooted turult kõrvaldavad. Sellise rahalise hüvitise summat tuleks standardväärtuse võrra vähendada juhul, kui tegemist on muuks kui inimtoiduks ette nähtud toodetega. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 104/2000 on sätestatud rahalised hüvitised tootjaorganisatsioonidele, kes teatavatel tingimustel kõnealuse määruse I lisa A ja B osas loetletud tooted turult kõrvaldavad. Sellise rahalise hüvitise summat tuleks standardväärtuse võrra vähendada juhul, kui tegemist on muuks kui inimtoiduks ette nähtud toodetega.

| (2) | Komisjoni 19. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2493/2001 teatavate turult kõrvaldatud kalatoodete likvideerimise kohta (2) on määratletud viisid turult kõrvaldatud toodete likvideerimiseks. Selliste toodete väärtus tuleks fikseerida standardtasemel iga niisuguse likvideerimisviisi puhul, võttes arvesse keskmist tulu, mida erinevates liikmesriikides sellisest likvideerimisest võib saada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 19. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2493/2001 teatavate turult kõrvaldatud kalatoodete likvideerimise kohta (2) on määratletud viisid turult kõrvaldatud toodete likvideerimiseks. Selliste toodete väärtus tuleks fikseerida standardtasemel iga niisuguse likvideerimisviisi puhul, võttes arvesse keskmist tulu, mida erinevates liikmesriikides sellisest likvideerimisest võib saada.

| (3) | Vastavalt komisjoni 15. novembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2509/2000 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavate kalandustoodete turult kõrvaldamisega seotud rahalise hüvitise andmise kohta) (3) artiklile 7 on erieeskirjadega määratud, et kui tootjaorganisatsioon või üks selle liikmetest paneb oma tooted müüki mõnes muus liikmesriigis kui see, kus ta on tunnustatud, tuleb teavitada rahalise hüvitise andmise eest vastutavat asutust. Kõnealune asutus asub liikmesriigis, kus tootjaorganisatsioon on tunnustatud. Mahaarvatav standardväärtus peaks seega olema kõnealuses liikmesriigis kohaldatav väärtus. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt komisjoni 15. novembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2509/2000 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavate kalandustoodete turult kõrvaldamisega seotud rahalise hüvitise andmise kohta) (3) artiklile 7 on erieeskirjadega määratud, et kui tootjaorganisatsioon või üks selle liikmetest paneb oma tooted müüki mõnes muus liikmesriigis kui see, kus ta on tunnustatud, tuleb teavitada rahalise hüvitise andmise eest vastutavat asutust. Kõnealune asutus asub liikmesriigis, kus tootjaorganisatsioon on tunnustatud. Mahaarvatav standardväärtus peaks seega olema kõnealuses liikmesriigis kohaldatav väärtus.

| (4) | Sama arvutusmeetodit tuleks kohaldada ka rahaliste hüvitiste tõusudele, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 2509/2000 artiklis 6. |
| --- | --- |

(4)

Sama arvutusmeetodit tuleks kohaldada ka rahaliste hüvitiste tõusudele, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 2509/2000 artiklis 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2008. kalandusaasta rahalise hüvitise ja selle ettemaksu arvutamisel kasutatavad standardväärtused turult tootjaorganisatsioonide poolt kõrvaldatud ja muuks kui inimtoiduks ette nähtud kalatoodetele, nagu on viidatud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 21 lõikes 5, on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Rahalisest hüvitisest ja selle ettemaksust maha arvatavat standardväärtust kohaldatakse liikmesriigis, kus tootjaorganisatsioon on tunnustatud.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuar 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

1

(2)  EÜT L 337, 20.12.2001, lk 20.

2

(3)  EÜT L 289, 16.11.2000, lk 11.

3

---

LISA

Standardväärtused

| Turult kõrvaldatud toodete kasutamine | Eurot tonni kohta |
| --- | --- |
| 1. | Kasutatakse pärast jahuks töötlemist (loomatoiduks): |

Turult kõrvaldatud toodete kasutamine

Eurot tonni kohta

1.

Kasutatakse pärast jahuks töötlemist (loomatoiduks):

| a) | Heeringas liigist Clupea harengus ja makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus: |
| --- | --- |

a)

Heeringas liigist Clupea harengus ja makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus:

| — | Taani ja Rootsi |
| --- | --- |

—

Taani ja Rootsi

55

| — | Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik

50

| — | muud liikmesriigid |
| --- | --- |

—

muud liikmesriigid

17

| — | Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa

2

| b) | Garneelid liigist Crangon crangon ning süvaveegarneel (Pandalus borealis): |
| --- | --- |

b)

Garneelid liigist Crangon crangon ning süvaveegarneel (Pandalus borealis):

| — | Taani ja Rootsi |
| --- | --- |

—

Taani ja Rootsi

0

| — | muud liikmesriigid |
| --- | --- |

—

muud liikmesriigid

10

| c) | Muud tooted: |
| --- | --- |

c)

Muud tooted:

| — | Taani |
| --- | --- |

—

Taani

40

| — | Rootsi, Portugal ja Iirimaa |
| --- | --- |

—

Rootsi, Portugal ja Iirimaa

20

| — | Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik

28

| — | muud liikmesriigid |
| --- | --- |

—

muud liikmesriigid

1

| 2. | Kasutatakse värskelt või konserveeritult (loomatoiduks): |
| --- | --- |

2.

Kasutatakse värskelt või konserveeritult (loomatoiduks):

| a) | Sardiinid liigist Sardina pilchardus ja anšoovised (Engraulis spp.): |
| --- | --- |

a)

Sardiinid liigist Sardina pilchardus ja anšoovised (Engraulis spp.):

| — | kõik liikmesriigid |
| --- | --- |

—

kõik liikmesriigid

8

| b) | Muud tooted: |
| --- | --- |

b)

Muud tooted:

| — | Rootsi |
| --- | --- |

—

Rootsi

0

| — | Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa

50

| — | muud liikmesriigid |
| --- | --- |

—

muud liikmesriigid

30

| 3. | Kasutatakse söödaks: |
| --- | --- |

3.

Kasutatakse söödaks:

| — | Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa

60

| — | muud liikmesriigid |
| --- | --- |

—

muud liikmesriigid

20

| 4. | Kasutatakse muuks kui loomatoiduks |
| --- | --- |

4.

Kasutatakse muuks kui loomatoiduks

0

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/89 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/89

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1576/2007,

21. detsember 2007,

millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 92/2005, millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti e, artikli 5 lõike 2 punkti g ja artikli 6 lõike 2 punkti i,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 19. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 92/2005, millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside kohta ja millega muudetakse kõnealuse määruse VI lisa biogaasi transformatsiooni ja sulatatud rasva töötlemise kohta, (2) kehtestatakse teatavate loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside alternatiivsete meetodite rakenduseeskirjad (alternatiivsed meetodid). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 19. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 92/2005, millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside kohta ja millega muudetakse kõnealuse määruse VI lisa biogaasi transformatsiooni ja sulatatud rasva töötlemise kohta, (2) kehtestatakse teatavate loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside alternatiivsete meetodite rakenduseeskirjad (alternatiivsed meetodid).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 92/2005 artiklis 4 nõutakse alternatiivsete meetodite kasutamisel tekkivate teatavate materjalide märgistamist ning määratakse kõnealuse materjali lubatud lõppkasutusviisid. Määruses (EÜ) nr 1774/2002 (viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1432/2007) (3) kehtestatakse loomsete kõrvalsaaduste märgistamise ühtlustatud eeskirjad, mis aitavad kaasa loomsete kõrvalsaaduste nõuetekohasele kindlaksmääramisele ja paremale jälgitavusele. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 92/2005 artikli 4 lõikes 1 sätestatud viidet määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI lisale vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 92/2005 artiklis 4 nõutakse alternatiivsete meetodite kasutamisel tekkivate teatavate materjalide märgistamist ning määratakse kõnealuse materjali lubatud lõppkasutusviisid. Määruses (EÜ) nr 1774/2002 (viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1432/2007) (3) kehtestatakse loomsete kõrvalsaaduste märgistamise ühtlustatud eeskirjad, mis aitavad kaasa loomsete kõrvalsaaduste nõuetekohasele kindlaksmääramisele ja paremale jälgitavusele. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 92/2005 artikli 4 lõikes 1 sätestatud viidet määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI lisale vastavalt muuta.

| (3) | Pidades silmas Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude komisjoni 2. juunil 2004 vastuvõetud hinnangut, milles käsitleti biodiislikütuse tootmist kui 1. kategooria loomsete kõrvalsaaduste turvalise kõrvaldamise meetodit, (4) on asjakohane lubada kooskõlas määruses (EÜ) nr 1774/2002 sätestatud üldiste põhimõtetega, et 1., 2. ja 3. kategooria materjali lõppkasutusega seoses lisatakse meetodeid. Samuti tuleks lubada määruse (EÜ) nr 92/2005 IV lisa kohaselt toodetud biodiislikütuse põletamist statsionaarsetes või liikuvsõidukite mootorites. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude komisjoni 2. juunil 2004 vastuvõetud hinnangut, milles käsitleti biodiislikütuse tootmist kui 1. kategooria loomsete kõrvalsaaduste turvalise kõrvaldamise meetodit, (4) on asjakohane lubada kooskõlas määruses (EÜ) nr 1774/2002 sätestatud üldiste põhimõtetega, et 1., 2. ja 3. kategooria materjali lõppkasutusega seoses lisatakse meetodeid. Samuti tuleks lubada määruse (EÜ) nr 92/2005 IV lisa kohaselt toodetud biodiislikütuse põletamist statsionaarsetes või liikuvsõidukite mootorites.

| (4) | Eelkõige tuleks lubada 1. kategooria materjali töötlemisel tekkinud materjali ladustamist prügilates, millele on välja antud luba vastavalt nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivile 1999/31/EÜ prügilate kohta. (5) |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige tuleks lubada 1. kategooria materjali töötlemisel tekkinud materjali ladustamist prügilates, millele on välja antud luba vastavalt nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivile 1999/31/EÜ prügilate kohta. (5)

| (5) | Määruse (EÜ) nr 92/2005 artiklis 5 sätestatakse teatavad järelevalvemeetmed, mida tuleb mõnes liikmesriigis teatavate alternatiivsete meetodite rakendamisel esimese kahe aasta jooksul teostada. Kõnealuste järelevalvemeetmetega seonduvad nõuded peaksid arvesse võtma mõnes muus liikmesriigis praktilise rakendamise käigus saadud kogemusi ning neid tuleks kohandada nii, et nendega tagatakse inimeste ja loomade tervise kaitse. Alternatiivse meetodi esmakordse kasutamise katseobjekti määramine ja selle järelevalve asjaomastes liikmesriikides peaks toimuma lihtsustatud korras. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 92/2005 artiklis 5 sätestatakse teatavad järelevalvemeetmed, mida tuleb mõnes liikmesriigis teatavate alternatiivsete meetodite rakendamisel esimese kahe aasta jooksul teostada. Kõnealuste järelevalvemeetmetega seonduvad nõuded peaksid arvesse võtma mõnes muus liikmesriigis praktilise rakendamise käigus saadud kogemusi ning neid tuleks kohandada nii, et nendega tagatakse inimeste ja loomade tervise kaitse. Alternatiivse meetodi esmakordse kasutamise katseobjekti määramine ja selle järelevalve asjaomastes liikmesriikides peaks toimuma lihtsustatud korras.

| (6) | Alternatiivse meetodi rakendamise algetapis läbiviidavad katsed peavad olema läbi viidud samadel alustel nagu katsed, mida viis konkreetse alternatiivmeetodi hindamiseks läbi vastav teadusasutus. |
| --- | --- |

(6)

Alternatiivse meetodi rakendamise algetapis läbiviidavad katsed peavad olema läbi viidud samadel alustel nagu katsed, mida viis konkreetse alternatiivmeetodi hindamiseks läbi vastav teadusasutus.

| (7) | Liikmesriikides läbiviidava täiendava järelevalve tulemused tuleks teha kättesaadavaks teistele liikmesriikidele, et need saaksid hinnata oma territooriumidel teatud alternatiivse meetodi kasutamise uusi kohaldamisviise. Tuleks esitada teavet alternatiivsete meetodite kasutajate kontaktide kohta, mis on esitatud komisjoni elektrooniliselt avaldatavas loetelus. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikides läbiviidava täiendava järelevalve tulemused tuleks teha kättesaadavaks teistele liikmesriikidele, et need saaksid hinnata oma territooriumidel teatud alternatiivse meetodi kasutamise uusi kohaldamisviise. Tuleks esitada teavet alternatiivsete meetodite kasutajate kontaktide kohta, mis on esitatud komisjoni elektrooniliselt avaldatavas loetelus.

| (8) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 92/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 92/2005 vastavalt muuta.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 92/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmistega:
  „1.   1. ja 2. kategooria materjalide töötlemisest saadud materjale, välja arvatud IV lisa kohaselt toodetud biodiislikütus, tuleb alati märgistada määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI lisa I peatüki punktide 10 ja 13 kohaselt.
  2.   1. kategooria materjali töötlemisest saadud materjalide kõrvaldamisel kasutatakse vähemalt ühte järgmistest meetoditest:






  a) | põletamine või koospõletamine direktiivis 2000/76/EÜ sätestatu kohaselt; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 4 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

„1.   1. ja 2. kategooria materjalide töötlemisest saadud materjale, välja arvatud IV lisa kohaselt toodetud biodiislikütus, tuleb alati märgistada määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI lisa I peatüki punktide 10 ja 13 kohaselt.

2.   1. kategooria materjali töötlemisest saadud materjalide kõrvaldamisel kasutatakse vähemalt ühte järgmistest meetoditest:

a)

põletamine või koospõletamine direktiivis 2000/76/EÜ sätestatu kohaselt;

| b) | ladestamine vastavalt direktiivile 1999/31/EÜ heakskiidetud jäätmeladestuskohtadesse; |
| --- | --- |

b)

ladestamine vastavalt direktiivile 1999/31/EÜ heakskiidetud jäätmeladestuskohtadesse;

| c) | edasine töötlemine biogaasi ettevõttes ja lagundamissaaduste kõrvaldamine punktide a või b kohaselt või |
| --- | --- |

c)

edasine töötlemine biogaasi ettevõttes ja lagundamissaaduste kõrvaldamine punktide a või b kohaselt või

| d) | kui tegemist on IV lisa kohaselt toodetud biodiislikütusega, põletamine kütusena. |
| --- | --- |

d)

kui tegemist on IV lisa kohaselt toodetud biodiislikütusega, põletamine kütusena.

3.   2. või 3. kategooria materjalide töötlemisest saadud materjal:

| a) | kõrvaldatakse jäätmena vastavalt lõike 2 punktidele a või b; |
| --- | --- |

a)

kõrvaldatakse jäätmena vastavalt lõike 2 punktidele a või b;

| b) | töödeldakse edasi rasva derivaatideks määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 5 lõike 2 punkti b alapunktis ii loetletud otstarbeks, kasutamata eelnevalt töötlemisviise 1–5; |
| --- | --- |

b)

töödeldakse edasi rasva derivaatideks määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 5 lõike 2 punkti b alapunktis ii loetletud otstarbeks, kasutamata eelnevalt töötlemisviise 1–5;

| c) | kasutatakse, töödeldakse või kõrvaldatakse kohe, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktides i, ii ja iii, kasutamata eelnevalt töötlemisviise 1–5; |
| --- | --- |

c)

kasutatakse, töödeldakse või kõrvaldatakse kohe, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktides i, ii ja iii, kasutamata eelnevalt töötlemisviise 1–5;

| d) | kui tegemist on muude materjalidega kui biodiislikütus, mida saadakse biodiislikütuse tootmisel IV lisas määratletud viisil, kasutatakse neid materjale tehniliste toodete valmistamiseks või |
| --- | --- |

d)

kui tegemist on muude materjalidega kui biodiislikütus, mida saadakse biodiislikütuse tootmisel IV lisas määratletud viisil, kasutatakse neid materjale tehniliste toodete valmistamiseks või

| e) | kui tegemist on IV lisa kohaselt toodetud biodiislikütusega, kasutatakse seda lõike 2 punktis d sätestatud viisil.” |
| --- | --- |

e)

kui tegemist on IV lisa kohaselt toodetud biodiislikütusega, kasutatakse seda lõike 2 punktis d sätestatud viisil.”

| 2. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Esialgse rakendamise täiendav järelevalve
  1.   Järgnevaid sätteid rakendatakse kahe esimese aasta jooksul, kui 1. kategooria materjali töötlemiseks kasutatakse järgmisi töötlemisviise:






  a) | leeliseline hüdrolüüs, nagu on määratletud I lisas; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Esialgse rakendamise täiendav järelevalve

1.   Järgnevaid sätteid rakendatakse kahe esimese aasta jooksul, kui 1. kategooria materjali töötlemiseks kasutatakse järgmisi töötlemisviise:

a)

leeliseline hüdrolüüs, nagu on määratletud I lisas;

| b) | biogaasi tootmine kõrgrõhu all hüdrolüüsi teel, nagu on määratletud III lisas; |
| --- | --- |

b)

biogaasi tootmine kõrgrõhu all hüdrolüüsi teel, nagu on määratletud III lisas;

| c) | biodiislikütuse tootmine, nagu on määratletud IV lisas. |
| --- | --- |

c)

biodiislikütuse tootmine, nagu on määratletud IV lisas.

2.   Töötlemisviisi käitaja või tarnija nimetab vähemalt ühes liikmesriigis tehase, kus vähemalt iga aasta viiakse läbi katseid, et kinnitada uuesti asjaomase viisi tõhusust seoses loomade ja inimeste tervisega.

3.   Lõikes 2 osutatud liikmesriigi pädev asutus tagab, et:

| a) | tehases rakendatakse asjakohaseid teste selliste töötlemise tulemusena saadud materjalide suhtes nagu vedelad ja tahked jäätmed ning igasugune töötlemise käigus tekkinud gaas; |
| --- | --- |

a)

tehases rakendatakse asjakohaseid teste selliste töötlemise tulemusena saadud materjalide suhtes nagu vedelad ja tahked jäätmed ning igasugune töötlemise käigus tekkinud gaas;

| b) | tehase ametlik kontroll hõlmab nii tehase igakuist kontrolli kui ka seal rakendatud töötlemisparameetrite ja tingimuste kontrolli ning |
| --- | --- |

b)

tehase ametlik kontroll hõlmab nii tehase igakuist kontrolli kui ka seal rakendatud töötlemisparameetrite ja tingimuste kontrolli ning

| c) | läbiviidud ametlike kontrollide tulemused tehakse teatavaks teistele liikmesriikidele.” |
| --- | --- |

c)

läbiviidud ametlike kontrollide tulemused tehakse teatavaks teistele liikmesriikidele.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 829/2007 (ELT L 191, 21.7.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 19, 21.1.2005, lk 27. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1678/2006 (ELT L 314, 15.11.2006, lk 4).

2

(3)  ELT L 320, 6.12.2007, lk 13.

3

(4)  Toimik nr EFSA-Q-2004-028.

4

(5)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

5

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/92 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/92

---

NÕUKOGU OTSUS,

6. detsember 2007,

millega muudetakse Schengeni konsultatsioonivõrgu 1. osa (tehnilised näitajad)

(2007/866/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 24. aprilli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 789/2001, millega viisataotluste läbivaatamise teatavate üksikasjalike eeskirjade ja praktiliste menetluste rakendamisvolitused jäetakse nõukogule, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 2,

võttes arvesse Portugali Vabariigi algatust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | VISIONi võrgustik loodi selleks, et võimaldada partnerriikide keskasutuste vahel konsulteerimist seoses viisataotlustega, mis on esitatud tundlike riikide kodanike poolt. |
| --- | --- |

(1)

VISIONi võrgustik loodi selleks, et võimaldada partnerriikide keskasutuste vahel konsulteerimist seoses viisataotlustega, mis on esitatud tundlike riikide kodanike poolt.

| (2) | Varem töötas VISIONi võrgustik sidesüsteemi X400 kasutades. Selleks et VISIONi võrgustik oleks kooskõlas elektronposti edastamise nüüdisaegsete tehnoloogiatega, tuli VISIONi võrgustiku e-posti protokoll viia süsteemilt X400 üle SMTP-süsteemi. |
| --- | --- |

(2)

Varem töötas VISIONi võrgustik sidesüsteemi X400 kasutades. Selleks et VISIONi võrgustik oleks kooskõlas elektronposti edastamise nüüdisaegsete tehnoloogiatega, tuli VISIONi võrgustiku e-posti protokoll viia süsteemilt X400 üle SMTP-süsteemi.

| (3) | Selleks et võimaldada süsteemis osaleda üheksal liikmesriigil, kes ühinesid ELiga 2004. aastal ning kes hakkavad Schengeni acquis’ sätteid kohaldama täies ulatuses alates 21. detsembrist 2007, läksid need liikmesriigid, kes ühinesid ELiga enne 2004. aastat, 15. oktoobril 2007 süsteemilt X400 üle SMTP e-posti protokollile. Viimati mainitud protokoll on erilise konfiguratsiooniga, mis nüüd vajab täpsustamist. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada süsteemis osaleda üheksal liikmesriigil, kes ühinesid ELiga 2004. aastal ning kes hakkavad Schengeni acquis’ sätteid kohaldama täies ulatuses alates 21. detsembrist 2007, läksid need liikmesriigid, kes ühinesid ELiga enne 2004. aastat, 15. oktoobril 2007 süsteemilt X400 üle SMTP e-posti protokollile. Viimati mainitud protokoll on erilise konfiguratsiooniga, mis nüüd vajab täpsustamist.

| (4) | Schengeni konsultatsioonivõrgu tehnilisi näitajaid on vaja ajakohastada tagamaks, et nad kajastavad kõnealuseid muudatusi. |
| --- | --- |

(4)

Schengeni konsultatsioonivõrgu tehnilisi näitajaid on vaja ajakohastada tagamaks, et nad kajastavad kõnealuseid muudatusi.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Kuna käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätete alusel, peab Taani vastavalt nimetatud protokolli artiklile 5 otsustama kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Kuna käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätete alusel, peab Taani vastavalt nimetatud protokolli artiklile 5 otsustama kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (6) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ (2) sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (3) artikli 1 punktis A nimetatud valdkonda. |
| --- | --- |

(6)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ (2) sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (3) artikli 1 punktis A nimetatud valdkonda.

| (7) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga, koostoimes nimetatud lepingu vastavalt Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle teatud sätete ajutist kohaldamist käsitlevate nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse artikli 4 lõikega 1. |
| --- | --- |

(7)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga, koostoimes nimetatud lepingu vastavalt Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle teatud sätete ajutist kohaldamist käsitlevate nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse artikli 4 lõikega 1.

| (8) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (4) Seetõttu ei osale Ühendkuningriik otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (4) Seetõttu ei osale Ühendkuningriik otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.

| (9) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (5) Seetõttu ei osale Iirimaa otsuse vastuvõtmisel, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (5) Seetõttu ei osale Iirimaa otsuse vastuvõtmisel, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.

| (10) | Käesolev otsus on Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud õigusakt vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ning 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus on Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud õigusakt vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ning 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lisatakse Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehnilised näitajad) 1. osa punktile 1.1 lisas esitatud uus punkt 1.1.4.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 21. detsembrist 2007.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

Brüssel, 6. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

A. COSTA

---

(1)  EÜT L 116, 26.4.2001, lk 2.

1

(2)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

2

(3)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

3

(4)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

4

(5)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

5

---

LISA

Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehnilised näitajad) 1. osa punktile 1.1 (General Characteristics of the communication system) lisatakse järgmine tekst:

„1.1.4.   OPERATIONAL MAILBOX CONFIGURATION REQUIREMENTS

Each Schengen State must configure its VISION OPERATIONAL MAIL SYSTEM according to:

| — | NETWORK ENVIRONMENT






  — | DNS/HOST FILE: Since there is no common Domain Name Service, it is necessary to add records concerning every remote SMTP server |
| --- | --- | --- |

—

NETWORK ENVIRONMENT

—

DNS/HOST FILE: Since there is no common Domain Name Service, it is necessary to add records concerning every remote SMTP server

| — | Firewall: Open incoming and outgoing packets on port 25. |
| --- | --- |

—

Firewall: Open incoming and outgoing packets on port 25.

| — | MIME CONTENT
  The mail server encoding for messages will be configured to these values:






  — | Content-Type: text/plain RFC 2046 |
| --- | --- | --- |

—

MIME CONTENT

The mail server encoding for messages will be configured to these values:

—

Content-Type: text/plain RFC 2046

| — | Charset: iso-8859-15 (Western Europe) |
| --- | --- |

—

Charset: iso-8859-15 (Western Europe)

| — | Content-Transfer-Encoding: quoted-printable. |
| --- | --- |

—

Content-Transfer-Encoding: quoted-printable.

| — | The SMTP domain used is visionmail.eu, where every Schengen State has its own third-level domain „xx”. This means that each Schengen State must configure its own mail server in order to manage the xx.visionmail.eu SMTP subdomain name (xx is the two-character Schengen State code). |
| --- | --- |

—

The SMTP domain used is visionmail.eu, where every Schengen State has its own third-level domain „xx”. This means that each Schengen State must configure its own mail server in order to manage the xx.visionmail.eu SMTP subdomain name (xx is the two-character Schengen State code).

| — | The recipient mailbox address will be in the format: operxx@xx.visionmail.eu
  For Schengen States with a second mailbox (for sending), the sending mailbox address will be in the format:
  operxx-out@xx.visionmail.eu (Note: this is an optional address).” |
| --- | --- |

—

The recipient mailbox address will be in the format: operxx@xx.visionmail.eu

For Schengen States with a second mailbox (for sending), the sending mailbox address will be in the format:

operxx-out@xx.visionmail.eu (Note: this is an optional address).”

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/95 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/95

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. detsember 2007,

Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta lähtuvalt GATT 1994 XXVIII artiklist seoses Uus-Meremaa või WTO tariifikvoodi muutmisega 1994. aasta GATTile lisatud EÜ CXL-loendis

(2007/867/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu volitas 14. mail 2007 komisjoni algatama läbirääkimisi GATT 1994 XXVIII artikli raames, et muuta Uus-Meremaa või WTO tariifikvoote. Vastavalt sellele teatas Euroopa Ühendus 3. augustil 2007 WTO-le oma kavatsusest muuta Uus-Meremaa või WTO tariifikvoote EÜ CXL-loendis. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu volitas 14. mail 2007 komisjoni algatama läbirääkimisi GATT 1994 XXVIII artikli raames, et muuta Uus-Meremaa või WTO tariifikvoote. Vastavalt sellele teatas Euroopa Ühendus 3. augustil 2007 WTO-le oma kavatsusest muuta Uus-Meremaa või WTO tariifikvoote EÜ CXL-loendis.

| (2) | Komisjon on pidanud läbirääkimisi vastavalt nõukogu läbirääkimisjuhistele ja konsulteerinud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 133 alusel moodustatud komiteega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on pidanud läbirääkimisi vastavalt nõukogu läbirääkimisjuhistele ja konsulteerinud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 133 alusel moodustatud komiteega.

| (3) | Komisjon on lepingu sõlmimises Uus-Meremaaga edukalt kokku leppinud. Seetõttu tuleks kirjavahetuse vormis leping Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahel heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on lepingu sõlmimises Uus-Meremaaga edukalt kokku leppinud. Seetõttu tuleks kirjavahetuse vormis leping Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahel heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks GATT 1994 XXVIII artiklist lähtuv Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vaheline kirjavahetuse vormis leping Uus-Meremaa või suhtes ette nähtud WTO tariifikvoodi muutmiseks 1994. aasta GATTile lisatud EÜ CXL-loendis.

Käesolevale otsusele on lisatud lepingu tekst.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. NUNES CORREIA

---

Kirjavahetuse vormis

LEPING

Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahel lähtuvalt GATT 1994 XXVIII artiklist seoses uus-Meremaa või suhtes ette nähtud WTO tariifikvoodi muutmisega 1994. aasta GATTile lisatud EÜ CXL-loendis

Brüssel,

Lugupeetud ...

Pärast GATT 1994 XXVIII artikli raames toimunud läbirääkimisi Euroopa Ühenduse (EÜ) ja Uus-Meremaa vahel Uus-Meremaa või suhtes ette nähtud WTO tariifikvoodi muutmiseks 1994. aasta üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele (GATT 1994) lisatud EÜ CXL-loendis, nõustub EÜ allpool esitatud järeldustega.

Uus-Meremaa või WTO tariifikvooti käsitlevad lõppsätted

Kõnealuseid tariifikvoote kohaldatakse Uus-Meremaalt pärit või suhtes järgmiste tariifiartiklite puhul:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0405 10 11
  ex 0405 10 19 | Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul protsessil |
| ex 0405 10 30 | Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul protsessil, mille puhul koor võib läbida piimarasva kontsentreerimise ja/või fraktsioneerimise etapi (ammix- ja spreadable-protsessid) |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0405 10 11

ex 0405 10 19

Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul protsessil

ex 0405 10 30

Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul protsessil, mille puhul koor võib läbida piimarasva kontsentreerimise ja/või fraktsioneerimise etapi (ammix- ja spreadable-protsessid)

Kvoodijärgne tariif on 70 eurot 100 kg eest.

Tariifikvoodi kogus on 74 693 tonni.

Kõnealust kvooti kohaldatakse asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud tingimustel.

Üldosa

Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub eespool esitatuga.

Minu sügavaim lugupidamine.

Euroopa Ühenduse nimel

Brüssel,

Lugupeetud ...

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

„Pärast GATT 1994 XXVIII artikli raames toimunud läbirääkimisi Euroopa Ühenduse (EÜ) ja Uus-Meremaa vahel Uus-Meremaa või suhtes ette nähtud WTO tariifikvoodi muutmiseks 1994. aasta üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele (GATT 1994) lisatud EÜ CXL-loendis, nõustub EÜ allpool esitatud järeldustega.

Uus-Meremaa või WTO tariifikvooti käsitlevad lõppsätted

Kõnealuseid tariifikvoote kohaldatakse Uus-Meremaalt pärit või suhtes järgmiste tariifiartiklite puhul:

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0405 10 11
  ex 0405 10 19 | Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul protsessil |
| ex 0405 10 30 | Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul protsessil, mille puhul koor võib läbida piimarasva kontsentreerimise ja/või fraktsioneerimise etapi (ammix- ja spreadable-protsessid) |

CN-kood

Kirjeldus

ex 0405 10 11

ex 0405 10 19

Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul protsessil

ex 0405 10 30

Vähemalt kuus nädalat vana või, mille rasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid alla 85 % massist ning mis on toodetud otse piimast või koorest ilma ladustatud aineid kasutamata ühtsel, iseseisval ja katkematul protsessil, mille puhul koor võib läbida piimarasva kontsentreerimise ja/või fraktsioneerimise etapi (ammix- ja spreadable-protsessid)

Kvoodijärgne tariif on 70 eurot 100 kg eest.

Tariifikvoodi kogus on 74 693 tonni.

Kõnealust kvooti kohaldatakse asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud tingimustel.

Üldosa

Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub eespool esitatuga.”

Uus-Meremaal on au teatada oma nõustumisest selle kirja sisuga.

Minu sügavaim lugupidamine.

Uus-Meremaa nimel

Съставено в Брюксел

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels

Fait à Bruxelles, le

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje.

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Întocmit la Bruxelles

Feito em Bruxelas

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfördat i Bryssel den

Image

От името на Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

În numele Comunitatii Europene

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapen

Image

Съставено в Брюксел

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels

Fait à Bruxelles, le

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje.

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Întocmit la Bruxelles

Feito em Bruxelas

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfördat i Bryssel den

Image

For New Zealand

От името на Нова Зеландия

Por Nueva Zelanda

Za Nový Zêland

For New Zealand

Für Neuseeland

Uus-Meremaa nimel

Για τη Νέα Υηλανδία

Pour la Nouvelle-Zélande

Per la Nuova Zelanda

Jaunzēlandes vārdā

Naujosios Zelandijos vardu

Új-Zéland részéről

Għan-New Zealand

Voor Nieuw-Zeeland

W imieniu Nowej Zelandii

Pela Nova Zelândia

În numele Noii Zeelande

Za Nový Zéland

Za Novo Zelandijo

Uuden-Seelannin puolesta

För Nya Zeeland

Image

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/100 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/100

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. detsember 2007,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/445/EÜ

(2007/868/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks), (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu otsuse 2007/445/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) (2) artikli 2 lõiget 3 ning kehtestatakse ajakohastatud loetelu isikutest ja üksustest, kelle suhtes seda määrust kohaldatakse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu otsuse 2007/445/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) (2) artikli 2 lõiget 3 ning kehtestatakse ajakohastatud loetelu isikutest ja üksustest, kelle suhtes seda määrust kohaldatakse.

| (2) | Kõigile sellistele isikutele, rühmitustele ja üksustele, kelle puhul see oli praktiliselt võimalik, selgitas nõukogu oma põhjendustes, miks nad on kantud otsuses 2007/445/EÜ esitatud loetelusse. |
| --- | --- |

(2)

Kõigile sellistele isikutele, rühmitustele ja üksustele, kelle puhul see oli praktiliselt võimalik, selgitas nõukogu oma põhjendustes, miks nad on kantud otsuses 2007/445/EÜ esitatud loetelusse.

| (3) | 29. juunil 2007. aasta Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatisega (3) teavitas nõukogu otsuses 2007/445/EÜ esitatud loetelusse kantud isikuid, rühmitusi ja üksuseid, et ta on otsustanud nad loetellu alles jätta. Nõukogu teatas samuti asjaomastele isikutele, rühmitustele ja üksustele, et on võimalik taotleda nõukogu põhjendusi nende lisamise kohta loetellu (kui seda ei ole neile juba teatatud). |
| --- | --- |

(3)

29. juunil 2007. aasta Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatisega (3) teavitas nõukogu otsuses 2007/445/EÜ esitatud loetelusse kantud isikuid, rühmitusi ja üksuseid, et ta on otsustanud nad loetellu alles jätta. Nõukogu teatas samuti asjaomastele isikutele, rühmitustele ja üksustele, et on võimalik taotleda nõukogu põhjendusi nende lisamise kohta loetellu (kui seda ei ole neile juba teatatud).

| (4) | Nõukogu vaatas määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõike 3 nõude kohaselt täielikult läbi selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse määrust EÜ) nr 2580/2001. Sellega seoses on nõukogu võtnud arvesse asjaomaste isikute poolt nõukogule esitatud märkusi. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu vaatas määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõike 3 nõude kohaselt täielikult läbi selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse määrust EÜ) nr 2580/2001. Sellega seoses on nõukogu võtnud arvesse asjaomaste isikute poolt nõukogule esitatud märkusi.

| (5) | Läbivaatamise tulemusel järeldas nõukogu, et käesoleva otsuse lisas loetletud isikud, rühmitused ja üksused on osalenud terroriaktides nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) (4) artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus võttis nende suhtes vastu otsuse nimetatud ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud piiravate erimeetmete kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Läbivaatamise tulemusel järeldas nõukogu, et käesoleva otsuse lisas loetletud isikud, rühmitused ja üksused on osalenud terroriaktides nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) (4) artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus võttis nende suhtes vastu otsuse nimetatud ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud piiravate erimeetmete kohaldamist.

| (6) | Loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001, tuleks vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(6)

Loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001, tuleks vastavalt ajakohastada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõikes 3 esitatud loetelu asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatutud loeteluga.

Artikkel 2

Otsus 2007/445/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle avaldamise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. NUNES CORREIA

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70. Määrust on viimati muudetud otsusega 2007/445/EÜ (ELT L 169, 29.6.2007, lk 58).

1

(2)  ELT L 169, 29.6.2007, lk 58.

2

(3)  ELT C 144, 29.6.2007, lk 1.

3

(4)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93.

4

---

LISA

Artiklis 1 osutatud isikute, rühmituste ja üksuste loetelu

1.   ISIKUD

| 1. | ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza, teise nimega Mihoubi Faycal, teise nimega Fellah Ahmed, teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza, teise nimega Mihoubi Faycal, teise nimega Fellah Ahmed, teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 2. | ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 3. | AKHNIKH, Ismail (teise nimega SUHAIB, teise nimega SOHAIB), sündinud 22.10.1982 Amsterdamis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NB0322935 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

3.

AKHNIKH, Ismail (teise nimega SUHAIB, teise nimega SOHAIB), sündinud 22.10.1982 Amsterdamis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NB0322935 – Hofstadgroep'i liige

| 4. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN, teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

4.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN, teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 5. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

5.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 6. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

6.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 7. | AOURAGHE, Zine Labidine (teise nimega Halifa Laarbi MOHAMED, teise nimega Abed, teise nimega Abid, teise nimega Abu ISMAIL), sündinud 18.7.1978 Nadoris (Maroko), Hispaania pass nr ESPP278036 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

7.

AOURAGHE, Zine Labidine (teise nimega Halifa Laarbi MOHAMED, teise nimega Abed, teise nimega Abid, teise nimega Abu ISMAIL), sündinud 18.7.1978 Nadoris (Maroko), Hispaania pass nr ESPP278036 – Hofstadgroep'i liige

| 8. | ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

8.

ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 9. | ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 10. | ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

10.

ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 11. | ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

11.

ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 12. | ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour, teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

12.

ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour, teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 13. | BOUGHABA, Mohammed Fahmi (teise nimega Mohammed Fahmi BOURABA, teise nimega Mohamed Fahmi BURADA, teise nimega Abu MOSAB), sündinud 6.12.1981 Al Hoceimas (Maroko) – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

13.

BOUGHABA, Mohammed Fahmi (teise nimega Mohammed Fahmi BOURABA, teise nimega Mohamed Fahmi BURADA, teise nimega Abu MOSAB), sündinud 6.12.1981 Al Hoceimas (Maroko) – Hofstadgroep'i liige

| 14. | BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR, teise nimega SOBIAR, teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad) – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

14.

BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR, teise nimega SOBIAR, teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad) – Hofstadgroep'i liige

| 15. | DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto, teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto, teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 17. | EL FATMI, Nouredine (teise nimega Nouriddin EL FATMI, teise nimega Nouriddine EL FATMI, teise nimega Noureddine EL FATMI, teise nimega Abu AL KA'E KA'E, teise nimega Abu QAE QAE, teise nimega FOUAD, teise nimega FZAD, teise nimega Nabil EL FATMI, teise nimega Ben MOHAMMED, teise nimega Ben Mohand BEN LARBI, teise nimega Ben Driss Muhand IBN LARBI, teise nimega Abu TAHAR, teise nimega EGGIE), sündinud 15.8.1982 Midaris Marokos, Maroko pass nr N829139 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

17.

EL FATMI, Nouredine (teise nimega Nouriddin EL FATMI, teise nimega Nouriddine EL FATMI, teise nimega Noureddine EL FATMI, teise nimega Abu AL KA'E KA'E, teise nimega Abu QAE QAE, teise nimega FOUAD, teise nimega FZAD, teise nimega Nabil EL FATMI, teise nimega Ben MOHAMMED, teise nimega Ben Mohand BEN LARBI, teise nimega Ben Driss Muhand IBN LARBI, teise nimega Abu TAHAR, teise nimega EGGIE), sündinud 15.8.1982 Midaris Marokos, Maroko pass nr N829139 – Hofstadgroep'i liige

| 18. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

18.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 19. | EL MORABIT, Mohamed, sündinud 24.1.1981 Al Hoceimas (Maroko), Maroko pass nr K789742 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

19.

EL MORABIT, Mohamed, sündinud 24.1.1981 Al Hoceimas (Maroko), Maroko pass nr K789742 – Hofstadgroep'i liige

| 20. | ETTOUMI, Youssef (teise nimega Youssef TOUMI), sündinud 20.10.1977 Amsterdamis (Madalmaad), Madalmaade isikutunnistus nr LNB4576246 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

20.

ETTOUMI, Youssef (teise nimega Youssef TOUMI), sündinud 20.10.1977 Amsterdamis (Madalmaad), Madalmaade isikutunnistus nr LNB4576246 – Hofstadgroep'i liige

| 21. | FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

21.

FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 22. | HAMDI, Ahmed (teise nimega Abu IBRAHIM), sündinud 5.9.1978 Beni Saidis (Maroko), Maroko pass nr K728658 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

22.

HAMDI, Ahmed (teise nimega Abu IBRAHIM), sündinud 5.9.1978 Beni Saidis (Maroko), Maroko pass nr K728658 – Hofstadgroep'i liige

| 23. | IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED, teise nimega SA-ID, teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

23.

IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED, teise nimega SA-ID, teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 24. | LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

24.

LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 25. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem, teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah, teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith, teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555 |
| --- | --- |

25.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem, teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah, teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith, teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555

| 26. | MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

26.

MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 27. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon) – HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser |
| --- | --- |

27.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon) – HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser

| 28. | NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

28.

NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 29. | RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

29.

RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 30. | SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

30.

SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 31. | SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

31.

SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 32. | SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

32.

SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 33. | SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma), sündinud 8.2.1939 Cabugaos (Filipiini Vabariik) Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA (New People's Army) juht |
| --- | --- |

33.

SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma), sündinud 8.2.1939 Cabugaos (Filipiini Vabariik) Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA (New People's Army) juht

| 34. | TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

34.

TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 35. | WALTERS, Jason (teise nimega Abdullah, teise nimega David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NE8146378 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

35.

WALTERS, Jason (teise nimega Abdullah, teise nimega David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NE8146378 – Hofstadgroep'i liige

2.   RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

| 1. | Abu Nidal Organisation – ANO (teise nimega Fatah Revolutionary Council / Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu, teise nimega Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsiooniline Brigaad, teise nimega Black September / Must september, teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation – ANO (teise nimega Fatah Revolutionary Council / Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu, teise nimega Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsiooniline Brigaad, teise nimega Black September / Must september, teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon)

| 2. | Al-Aqsa Martyr's Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyr's Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja Al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (teise nimega AUM, teise nimega Aum Supreme Truth/ Aum Ülim Tõde, teise nimega Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (teise nimega AUM, teise nimega Aum Supreme Truth/ Aum Ülim Tõde, teise nimega Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Filipiinide Kommunistlik Partei, sealhulgas New Peoples Army – NPA / Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA juht) |
| --- | --- |

7.

Filipiinide Kommunistlik Partei, sealhulgas New Peoples Army – NPA / Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA juht)

| 8. | Gama'a al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group / islami rühmitus IG) |
| --- | --- |

8.

Gama'a al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group / islami rühmitus IG)

| 9. | İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi – IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front / Suur Islami Idavõitlejate Rinne) |
| --- | --- |

9.

İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi – IBDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front / Suur Islami Idavõitlejate Rinne)

| 10. | Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem) |
| --- | --- |

10.

Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem)

| 11. | Hizbul Mujahideen – HM |
| --- | --- |

11.

Hizbul Mujahideen – HM

| 12. | Hofstadgroep |
| --- | --- |

12.

Hofstadgroep

| 13. | Holy Land Foundation for Relief and Development / Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus |
| --- | --- |

13.

Holy Land Foundation for Relief and Development / Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus

| 14. | International Sikh Youth Federation – ISYF / Rahvusvaheline sikhi noorteliit |
| --- | --- |

14.

International Sikh Youth Federation – ISYF / Rahvusvaheline sikhi noorteliit

| 15. | Kahane Chai (teise nimega Kach) |
| --- | --- |

15.

Kahane Chai (teise nimega Kach)

| 16. | Khalistan Zindabad Force – KZF |
| --- | --- |

16.

Khalistan Zindabad Force – KZF

| 17. | Kurdistan Workers' Party – PKK / Kurdistani Töölispartei, (teise nimega KADEK, teise nimega KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

17.

Kurdistan Workers' Party – PKK / Kurdistani Töölispartei, (teise nimega KADEK, teise nimega KONGRA-GEL)

| 18. | Liberation Tigers of Tamil Eelam – LTTE / Tamili Eelami Vabastustiigrid |
| --- | --- |

18.

Liberation Tigers of Tamil Eelam – LTTE / Tamili Eelami Vabastustiigrid

| 19. | Mujahedin-e Khalq Organisation – MEK või MKO, välja arvatud National Council of Resistance of Iran – NCRI / Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu, (teise nimega The National Liberation Army of Iran – NLA / Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru, teise nimega the People's Mujahidin of Iran – PMOI, teise nimega Muslim Iranian Student's Society / Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus) |
| --- | --- |

19.

Mujahedin-e Khalq Organisation – MEK või MKO, välja arvatud National Council of Resistance of Iran – NCRI / Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu, (teise nimega The National Liberation Army of Iran – NLA / Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru, teise nimega the People's Mujahidin of Iran – PMOI, teise nimega Muslim Iranian Student's Society / Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus)

| 20. | Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army / Rahvuslik Vabastusarmee) |
| --- | --- |

20.

Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army / Rahvuslik Vabastusarmee)

| 21. | Palestine Liberation Front – PLF / Palestiina Vabastusrinne |
| --- | --- |

21.

Palestine Liberation Front – PLF / Palestiina Vabastusrinne

| 22. | Palestinian Islamic Jihad – PIJ / Palestiina Islami Džihaad |
| --- | --- |

22.

Palestinian Islamic Jihad – PIJ / Palestiina Islami Džihaad

| 23. | Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP / Palestiina Vabastamise Rahvarinne |
| --- | --- |

23.

Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP / Palestiina Vabastamise Rahvarinne

| 24. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command) |
| --- | --- |

24.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command)

| 25. | Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia – FARC (Revolutionary Armed Forces of Colombia / Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud) |
| --- | --- |

25.

Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia – FARC (Revolutionary Armed Forces of Colombia / Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud)

| 26. | Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi – DHKP/C (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed), teise nimega Dev Sol) (Revolutionary People's Liberation Army / Front / Party / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei) |
| --- | --- |

26.

Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi – DHKP/C (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed), teise nimega Dev Sol) (Revolutionary People's Liberation Army / Front / Party / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei)

| 27. | Sendero Luminoso – SL (Shining Path / Särav Tee) |
| --- | --- |

27.

Sendero Luminoso – SL (Shining Path / Särav Tee)

| 28. | Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland, teise nimega Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

28.

Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland, teise nimega Al Aqsa Nederland)

| 29. | Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, teise nimega Kurdistan Freedom Hawks / Kurdistani Vabastuspistrikud) |
| --- | --- |

29.

Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, teise nimega Kurdistan Freedom Hawks / Kurdistani Vabastuspistrikud)

| 30. | Autodefensas Unidas de Colombia – AUC (United Self-Defense Forces / Group of Col |
| --- | --- |

30.

Autodefensas Unidas de Colombia – AUC (United Self-Defense Forces / Group of Col

---

Komisjon

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/104 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/104

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2007,

millega muudetakse otsust 2005/692/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude gripiga mitmetes kolmandates riikides

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6693 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/869/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 7,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artikli 22 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast kõrge patogeensusega viirusetüve H5N1 põhjustatud linnugripi puhangut Kagu-Aasias 2003. aasta detsembris võttis komisjon vastu mitmed kaitsemeetmed linnugripi suhtes. Need meetmed on sätestatud peamiselt komisjoni 6. oktoobri 2005. aasta otsuses 2005/692/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude gripiga mitmetes kolmandates riikides. (3) |
| --- | --- |

(1)

Pärast kõrge patogeensusega viirusetüve H5N1 põhjustatud linnugripi puhangut Kagu-Aasias 2003. aasta detsembris võttis komisjon vastu mitmed kaitsemeetmed linnugripi suhtes. Need meetmed on sätestatud peamiselt komisjoni 6. oktoobri 2005. aasta otsuses 2005/692/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude gripiga mitmetes kolmandates riikides. (3)

| (2) | Otsust 2005/692/EÜ kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2007. Kuna Kagu-Aasias ja Hiinas esineb veel Aasia tüvega viiruse põhjustatud lindude gripi puhanguid, on asjakohane pikendada nimetatud otsuse kohaldamist kuni 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 2005/692/EÜ kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2007. Kuna Kagu-Aasias ja Hiinas esineb veel Aasia tüvega viiruse põhjustatud lindude gripi puhanguid, on asjakohane pikendada nimetatud otsuse kohaldamist kuni 31. detsembrini 2008.

| (3) | Seepärast tuleks otsust 2005/692/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsust 2005/692/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/692/EÜ artiklis 7 asendatakse kuupäev „31. detsember 2007” kuupäevaga „31. detsember 2008”.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad viivitamatult käesoleva otsuse täitmiseks vajalikud meetmed ja avaldavad need. Liikmesriigid teatavad nimetatud meetmetest viivitamata komisjonile.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352).

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ.

2

(3)  ELT L 263, 8.10.2005, lk 20. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/99/EÜ (ELT L 43, 15.2.2007, lk 35).

3

---

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/105 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/105

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2007,

millega kiidetakse heaks 2008. aasta kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ning metssigade ja seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks nimetatud haiguse vastu Rumeenias

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6699 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(2007/870/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 42,

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks, (1) eriti selle artikli 16 lõike 1 teist lõiku, artikli 19 lõike 3 teist lõiku ja artikli 20 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2001/89/EÜ on kehtestatud ühenduse miinimummeetmed sigade katku tõrjeks. Kõnealused meetmed sisaldavad sätet, mille kohaselt liikmesriigid peavad pärast seda, kui on kinnitatud esmane sigade katku juhtum metssigadel, esitama komisjonile nimetatud haiguse likvideerimise kava. Nende meetmetega nähakse ette ka metssigade ja seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraline vaktsineerimine. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2001/89/EÜ on kehtestatud ühenduse miinimummeetmed sigade katku tõrjeks. Kõnealused meetmed sisaldavad sätet, mille kohaselt liikmesriigid peavad pärast seda, kui on kinnitatud esmane sigade katku juhtum metssigadel, esitama komisjonile nimetatud haiguse likvideerimise kava. Nende meetmetega nähakse ette ka metssigade ja seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraline vaktsineerimine.

| (2) | Rumeenia on käivitanud metssigadel esineva sigade katku seire- ja tõrjeprogrammi kogu selle liikmesriigi territooriumil. Programm alles kestab. |
| --- | --- |

(2)

Rumeenia on käivitanud metssigadel esineva sigade katku seire- ja tõrjeprogrammi kogu selle liikmesriigi territooriumil. Programm alles kestab.

| (3) | Sigade katku vastu võitlemise ühe meetmena võeti vastu komisjoni 23. novembri 2006. aasta otsus 2006/802/EÜ, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ning metssigade ja seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks nimetatud haiguse vastu Rumeenias. (2) Otsust 2006/802/EÜ kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2007. |
| --- | --- |

(3)

Sigade katku vastu võitlemise ühe meetmena võeti vastu komisjoni 23. novembri 2006. aasta otsus 2006/802/EÜ, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ning metssigade ja seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks nimetatud haiguse vastu Rumeenias. (2) Otsust 2006/802/EÜ kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2007.

| (4) | Rumeenias on sigade katku esinenud nii metssigadel kui ka seakasvatusettevõtetes peetavatel sigadel. |
| --- | --- |

(4)

Rumeenias on sigade katku esinenud nii metssigadel kui ka seakasvatusettevõtetes peetavatel sigadel.

| (5) | Rumeenia esitas 29. novembril 2007 komisjonile heakskiitmiseks 2008. aasta muudetud kava metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ja 2008. aasta kava metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu kogu Rumeenia territooriumil. |
| --- | --- |

(5)

Rumeenia esitas 29. novembril 2007 komisjonile heakskiitmiseks 2008. aasta muudetud kava metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ja 2008. aasta kava metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu kogu Rumeenia territooriumil.

| (6) | Lisaks sellele esitas Rumeenia 29. novembril 2007 komisjonile 2008. aasta muudetud kava suurtes seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks markervaktsiiniga ning väiksemates seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele esitas Rumeenia 29. novembril 2007 komisjonile 2008. aasta muudetud kava suurtes seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks markervaktsiiniga ning väiksemates seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga.

| (7) | Komisjon on Rumeenia esitatud kavad läbi vaadanud ja tunnistanud need direktiivi 2001/89/EÜ nõuetele vastavateks. Seepärast tuleks need heaks kiita. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on Rumeenia esitatud kavad läbi vaadanud ja tunnistanud need direktiivi 2001/89/EÜ nõuetele vastavateks. Seepärast tuleks need heaks kiita.

| (8) | Rumeenia peab loomade tervist silmas pidades tagama kõnealustes kavades sätestatud meetmete tulemusliku rakendamise. |
| --- | --- |

(8)

Rumeenia peab loomade tervist silmas pidades tagama kõnealustes kavades sätestatud meetmete tulemusliku rakendamise.

| (9) | Komisjoni 14. novembri 2006. aasta otsus 2006/779/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Rumeenias (3) võeti vastu seetõttu, et Rumeenia territooriumil esineb sigade katk endeemiliselt. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 14. novembri 2006. aasta otsus 2006/779/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Rumeenias (3) võeti vastu seetõttu, et Rumeenia territooriumil esineb sigade katk endeemiliselt.

| (10) | Otsuses 2006/779/EÜ sätestatud meetmetega keelatakse muu hulgas sealiha, sealihatoodete ning sealiha sisaldavate toodete ja valmististe lähetamine Rumeeniast teistesse liikmesriikidesse. Sel eesmärgil peavad nimetatud liha ja tooted kandma erimärgistust. Samuti on asjakohane kanda samasugune märgistus värskele lihale, mis on saadud käesoleva otsusega ettenähtud erakorralise vaktsineerimise käigus vaktsineeritud sigadelt ning kehtestada sätted sellise liha turuleviimise kohta. |
| --- | --- |

(10)

Otsuses 2006/779/EÜ sätestatud meetmetega keelatakse muu hulgas sealiha, sealihatoodete ning sealiha sisaldavate toodete ja valmististe lähetamine Rumeeniast teistesse liikmesriikidesse. Sel eesmärgil peavad nimetatud liha ja tooted kandma erimärgistust. Samuti on asjakohane kanda samasugune märgistus värskele lihale, mis on saadud käesoleva otsusega ettenähtud erakorralise vaktsineerimise käigus vaktsineeritud sigadelt ning kehtestada sätted sellise liha turuleviimise kohta.

| (11) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed tuleks heaks kiita kui üleminekumeetmed, mida kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed tuleks heaks kiita kui üleminekumeetmed, mida kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2008.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Metssigadel esineva sigade katku likvideerimise kava

Kiidetakse heaks 29. novembril 2007 Rumeenia poolt komisjonile esitatud kava metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks lisa punktis 1 sätestatud piirkonnas.

Artikkel 2

Kava metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu

Kiidetakse heaks 29. novembril 2007 Rumeenia poolt komisjonile esitatud kava metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu lisa punktis 2 sätestatud piirkonnas.

Artikkel 3

Kava seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu markervaktsiiniga

Kiidetakse heaks 29. novembril 2007 Rumeenia poolt komisjonile esitatud kava seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu markervaktsiiniga lisa punktis 3 sätestatud piirkonnas.

Artikkel 4

Kava seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks klassikalise katku vastu tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga

Kiidetakse heaks 29. novembril 2007 Rumeenia poolt komisjonile esitatud kava seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga lisa punktis 4 sätestatud piirkonnas.

Artikkel 5

Rumeenia kohustused seoses sealihaga

Rumeenia tagab, et sealiha, mis on saadud sigadelt,

| a) | keda on vaktsineeritud markervaktsiiniga vastavalt käesoleva otsuse artiklile 3, turustatakse üksnes siseriiklikul turul ja ei lähetata teistesse liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

a)

keda on vaktsineeritud markervaktsiiniga vastavalt käesoleva otsuse artiklile 3, turustatakse üksnes siseriiklikul turul ja ei lähetata teistesse liikmesriikidesse;

| b) | keda on vaktsineeritud vastavalt käesoleva otsuse artiklitele 3 ja 4, kannaks spetsiaalset tervisemärki või eraldusmärgistust, mida ei saa segamini ajada otsuse 2006/779/EÜ artiklis 4 osutatud ühenduse templiga; |
| --- | --- |

b)

keda on vaktsineeritud vastavalt käesoleva otsuse artiklitele 3 ja 4, kannaks spetsiaalset tervisemärki või eraldusmärgistust, mida ei saa segamini ajada otsuse 2006/779/EÜ artiklis 4 osutatud ühenduse templiga;

| c) | keda on vaktsineeritud tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga vastavalt artiklile 4, kasutatakse üksnes koduseks isiklikuks tarbimiseks ning ei lähetata teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

c)

keda on vaktsineeritud tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga vastavalt artiklile 4, kasutatakse üksnes koduseks isiklikuks tarbimiseks ning ei lähetata teistesse liikmesriikidesse.

Artikkel 6

Rumeenia teavitamiskohustused

Rumeenia tagab, et komisjonile ja liikmesriikidele esitatakse igakuiselt aruanne artiklites 3 ja 4 sätestatud sigade erakorralise vaktsineerimise kavade rakendamise kohta, mis sisaldab iga piirkonna kohta vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | ettevõtete koguarv ja igasse kategooriasse kuuluvate sigade koguarv vastavalt likvideerimiskavas sätestatule; |
| --- | --- |

a)

ettevõtete koguarv ja igasse kategooriasse kuuluvate sigade koguarv vastavalt likvideerimiskavas sätestatule;

| b) | iga ettevõtte kategooria kohta selliste ettevõtete arv, kus on läbi viidud vaktsineerimine ja vaktsineeritud sigade arv nii konkreetses kuus kui ka kokku; |
| --- | --- |

b)

iga ettevõtte kategooria kohta selliste ettevõtete arv, kus on läbi viidud vaktsineerimine ja vaktsineeritud sigade arv nii konkreetses kuus kui ka kokku;

| c) | kasutatud erinevate vaktsiinide dooside arv konkreetses kuus ja kokku; |
| --- | --- |

c)

kasutatud erinevate vaktsiinide dooside arv konkreetses kuus ja kokku;

| d) | vaktsineerimise kontrollimiseks korraldatud kontrolltestide arv konkreetses kuus ja kokku ning nimetatud testide tulemused. |
| --- | --- |

d)

vaktsineerimise kontrollimiseks korraldatud kontrolltestide arv konkreetses kuus ja kokku ning nimetatud testide tulemused.

Artikkel 7

Järgimismeetmed, mida Rumeenia peab võtma

Rumeenia võtab käesoleva otsuse täitmiseks vajalikud meetmed ning avaldab need. Ta teavitab komisjoni nendest viivitamata.

Artikkel 8

Kohaldatavus

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008.

Artikkel 9

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/729/EÜ (ELT L 294, 13.11.2007, lk 26).

1

(2)  ELT L 329, 25.11.2006, lk 34. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/625/EÜ (ELT L 253, 28.9.2007, lk 44).

2

(3)  ELT L 314, 15.11.2006, lk 48. Otsust on muudetud otsusega 2007/630/EÜ (ELT L 255, 29.9.2007, lk 44).

3

---

LISA

1.   Piirkonnad, kus tuleb rakendada metssigadel esineva sigade katku likvideerimise kava:

kogu Rumeenia territoorium.

2.   Piirkonnad, kus tuleb rakendada kava metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu:

kogu Rumeenia territoorium.

3.   Piirkonnad, kus tuleb rakendada kava seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu markervaktsiiniga:

kogu Rumeenia territoorium.

4.   Piirkonnad, kus tuleb rakendada kava seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga:

kogu Rumeenia territoorium.

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 22.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 340/109 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 340/109

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2007/871/ÜVJP,

20. detsember 2007,

millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/448/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 15 ja 34,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta. (1)

| (2) | Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu ühise seisukoha 2007/448/ÜVJP, millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP. (2) |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu ühise seisukoha 2007/448/ÜVJP, millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP. (2)

| (3) | Nõukogu vaatas ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõike 6 nõude kohaselt täielikult läbi selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2007/448/ÜVJP. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu vaatas ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõike 6 nõude kohaselt täielikult läbi selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2007/448/ÜVJP.

| (4) | Läbivaatamise tulemusel järeldas nõukogu, et käesoleva ühise seisukoha lisas loetletud isikud, rühmitused ja üksused on osalenud terroriaktides ühise seisukohta 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on võtnud nende suhtes vastu otsuse nimetatud ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata nimetatud ühises seisukohas sätestatud piiravate erimeetmete kohaldamist. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamise tulemusel järeldas nõukogu, et käesoleva ühise seisukoha lisas loetletud isikud, rühmitused ja üksused on osalenud terroriaktides ühise seisukohta 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on võtnud nende suhtes vastu otsuse nimetatud ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata nimetatud ühises seisukohas sätestatud piiravate erimeetmete kohaldamist.

| (5) | Loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP, tuleks vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(5)

Loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP, tuleks vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Käesoleva ühise seisukoha lisas esitatakse loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP.

Artikkel 2

Ühine seisukoht 2007/448/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. NUNES CORREIA

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93.

1

(2)  ELT L 169, 29.6.2007, lk 69.

2

---

LISA

Artiklis 1 nimetatud isikute, rühmituste ja üksuste loend (1)

1.   ISIKUD

| 1. | ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza, teise nimega Mihoubi Faycal, teise nimega Fellah Ahmed, teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza, teise nimega Mihoubi Faycal, teise nimega Fellah Ahmed, teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 2. | ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 3. | AKHNIKH, Ismail (teise nimega SUHAIB, teise nimega SOHAIB), sündinud 22.10.1982 Amsterdamis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NB0322935 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

3.

AKHNIKH, Ismail (teise nimega SUHAIB, teise nimega SOHAIB), sündinud 22.10.1982 Amsterdamis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NB0322935 – Hofstadgroep'i liige

| 4. | * ALBERDI URANGA, Itziar, sündinud 7.10.1963 Durangos Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 78.865.693 – ETA tegevliige |
| --- | --- |

4.

- ALBERDI URANGA, Itziar, sündinud 7.10.1963 Durangos Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 78.865.693 – ETA tegevliige

| 5. | * ALBISU IRIARTE, Miguel, sündinud 7.6.1961 Donostias Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnistus nr 15.954.596 – ETA tegevliige, Gestoras Pro-amnistía liige |
| --- | --- |

5.

- ALBISU IRIARTE, Miguel, sündinud 7.6.1961 Donostias Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnistus nr 15.954.596 – ETA tegevliige, Gestoras Pro-amnistía liige

| 6. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN, teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

6.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN, teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 7. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

7.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 8. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

8.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 9. | AOURAGHE, Zine Labidine (teise nimega Halifa Laarbi MOHAMED, teise nimega Abed, teise nimega Abid, teise nimega Abu ISMAIL), sündinud 18.7.1978 Nadoris (Maroko), Hispaania pass nr ESPP278036 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

9.

AOURAGHE, Zine Labidine (teise nimega Halifa Laarbi MOHAMED, teise nimega Abed, teise nimega Abid, teise nimega Abu ISMAIL), sündinud 18.7.1978 Nadoris (Maroko), Hispaania pass nr ESPP278036 – Hofstadgroep'i liige

| 10. | * APAOLAZA SANCHO, Iván, sündinud 10.11.1971 Beasainis Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnistus number 44.129.178 – ETA tegevliige, K. Madridi liige |
| --- | --- |

10.

- APAOLAZA SANCHO, Iván, sündinud 10.11.1971 Beasainis Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnistus number 44.129.178 – ETA tegevliige, K. Madridi liige

| 11. | ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

11.

ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 12. | ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

12.

ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 13. | ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

13.

ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 14. | ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

14.

ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 15. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio, sündinud 8.11.1957 Errezilis Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnistus nr 15.927.207 – ETA tegevliige |
| --- | --- |

15.

- ARZALLUS TAPIA, Eusebio, sündinud 8.11.1957 Errezilis Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnistus nr 15.927.207 – ETA tegevliige

| 16. | ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour, teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

16.

ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour, teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 17. | BOUGHABA, Mohammed Fahmi (teise nimega Mohammed Fahmi BOURABA, teise nimega Mohamed Fahmi BURADA, teise nimega Abu MOSAB), sündinud 6.12.1981 Al Hoceimas (Maroko) – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

17.

BOUGHABA, Mohammed Fahmi (teise nimega Mohammed Fahmi BOURABA, teise nimega Mohamed Fahmi BURADA, teise nimega Abu MOSAB), sündinud 6.12.1981 Al Hoceimas (Maroko) – Hofstadgroep'i liige

| 18. | BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR, teise nimega SOBIAR, teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad) – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

18.

BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR, teise nimega SOBIAR, teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad) – Hofstadgroep'i liige

| 19. | DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto, teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

19.

DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto, teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 20. | DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

20.

DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 21. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire, sündinud 20.12.1977 Basauris Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 45.625.646 – ETA tegevliige |
| --- | --- |

21.

- ECHEBERRIA SIMARRO, Leire, sündinud 20.12.1977 Basauris Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 45.625.646 – ETA tegevliige

| 22. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso, sündinud 10.1.1958 Plentzias Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 16.027.051 – ETA tegevliige |
| --- | --- |

22.

- ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso, sündinud 10.1.1958 Plentzias Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 16.027.051 – ETA tegevliige

| 23. | EL FATMI, Nouredine (teise nimega Nouriddin EL FATMI, teise nimega Nouriddine EL FATMI, teise nimega Noureddine EL FATMI, teise nimega Abu AL KA'E KA'E, teise nimega Abu QAE QAE, teise nimega FOUAD, teise nimega FZAD, teise nimega Nabil EL FATMI, teise nimega Ben MOHAMMED, teise nimega Ben Mohand BEN LARBI, teise nimega Ben Driss Muhand IBN LARBI, teise nimega Abu TAHAR, teise nimega EGGIE), sündinud 15.8.1982 Midaris (Maroko), Maroko pass nr N829139 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

23.

EL FATMI, Nouredine (teise nimega Nouriddin EL FATMI, teise nimega Nouriddine EL FATMI, teise nimega Noureddine EL FATMI, teise nimega Abu AL KA'E KA'E, teise nimega Abu QAE QAE, teise nimega FOUAD, teise nimega FZAD, teise nimega Nabil EL FATMI, teise nimega Ben MOHAMMED, teise nimega Ben Mohand BEN LARBI, teise nimega Ben Driss Muhand IBN LARBI, teise nimega Abu TAHAR, teise nimega EGGIE), sündinud 15.8.1982 Midaris (Maroko), Maroko pass nr N829139 – Hofstadgroep'i liige

| 24. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

24.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik

| 25. | EL MORABIT, Mohamed, sündinud 24.1.1981 Al Hoceimas (Maroko), Maroko pass nr K789742 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

25.

EL MORABIT, Mohamed, sündinud 24.1.1981 Al Hoceimas (Maroko), Maroko pass nr K789742 – Hofstadgroep'i liige

| 26. | ETTOUMI, Youssef (teise nimega Youssef TOUMI), sündinud 20.10.1977 Amsterdamis (Madalmaad), Madalmaade isikutunnistus nr LNB4576246 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

26.

ETTOUMI, Youssef (teise nimega Youssef TOUMI), sündinud 20.10.1977 Amsterdamis (Madalmaad), Madalmaade isikutunnistus nr LNB4576246 – Hofstadgroep'i liige

| 27. | FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

27.

FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 28. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko, sündinud 29.4.1967 Gernikas Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 44.556.097 – ETA tegevliige |
| --- | --- |

28.

- GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko, sündinud 29.4.1967 Gernikas Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 44.556.097 – ETA tegevliige

| 29. | HAMDI, Ahmed (teise nimega Abu IBRAHIM), sündinud 5.9.1978 Beni Saidis (Maroko), Maroko pass nr K728658 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

29.

HAMDI, Ahmed (teise nimega Abu IBRAHIM), sündinud 5.9.1978 Beni Saidis (Maroko), Maroko pass nr K728658 – Hofstadgroep'i liige

| 30. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad, sündinud 25.4.1961 Eskoriatzas Navarras (Hispaania), isikutunnistus nr 16.255.819 – ETA tegevliige |
| --- | --- |

30.

- IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad, sündinud 25.4.1961 Eskoriatzas Navarras (Hispaania), isikutunnistus nr 16.255.819 – ETA tegevliige

| 31. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique, sündinud 30.7.1955 Santurtzis Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 14.929.950 – ETA tegevliige |
| --- | --- |

31.

- IZTUETA BARANDICA, Enrique, sündinud 30.7.1955 Santurtzis Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 14.929.950 – ETA tegevliige

| 32. | IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED, teise nimega SA-ID, teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

32.

IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED, teise nimega SA-ID, teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 33. | LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

33.

LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 34. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem, teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah, teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith, teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555 |
| --- | --- |

34.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem, teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah, teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith, teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555

| 35. | MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

35.

MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 36. | * MORCILLO TORRES, Gracia, sündinud 15.3.1967 Donostias Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnistus nr 72.439.052 – ETA tegevliige, K.a.s./Ekin'i liige |
| --- | --- |

36.

- MORCILLO TORRES, Gracia, sündinud 15.3.1967 Donostias Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnistus nr 72.439.052 – ETA tegevliige, K.a.s./Ekin'i liige

| 37. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas (Liibanon) pass nr 432298 – HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser |
| --- | --- |

37.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas (Liibanon) pass nr 432298 – HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser

| 38. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús, sündinud 23.2.1961 Pamplonas Navarras (Hispaania), isikutunnistus nr 15.841.101 – ETA tegevliige |
| --- | --- |

38.

- NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús, sündinud 23.2.1961 Pamplonas Navarras (Hispaania), isikutunnistus nr 15.841.101 – ETA tegevliige

| 39. | NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

39.

NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 40. | * ORBE SEVILLANO, Zigor, sündinud 22.9.1975 Basauris Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 45.622.851 – ETA tegevliige, Jarrai/Haika/Segi liige |
| --- | --- |

40.

- ORBE SEVILLANO, Zigor, sündinud 22.9.1975 Basauris Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 45.622.851 – ETA tegevliige, Jarrai/Haika/Segi liige

| 41. | * PALACIOS ALDAY, Gorka, sündinud 17.10.1974 Baracaldos Biskaias (Hispaania), isikutunnustus nr 30.654.356 – ETA tegevliige, K. Madridi liige |
| --- | --- |

41.

- PALACIOS ALDAY, Gorka, sündinud 17.10.1974 Baracaldos Biskaias (Hispaania), isikutunnustus nr 30.654.356 – ETA tegevliige, K. Madridi liige

| 42. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki, sündinud 18.9.1964 Donostias Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnistus nr 15.976.521 – ETA tegevliige, Jarrai/Haika/Segi liige |
| --- | --- |

42.

- PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki, sündinud 18.9.1964 Donostias Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnistus nr 15.976.521 – ETA tegevliige, Jarrai/Haika/Segi liige

| 43. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier, sündinud 27.2.1968 Bilbaos Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 30.609.430 – ETA tegevliige, K. Madridi liige |
| --- | --- |

43.

- QUINTANA ZORROZUA, Asier, sündinud 27.2.1968 Bilbaos Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 30.609.430 – ETA tegevliige, K. Madridi liige

| 44. | RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liigen |
| --- | --- |

44.

RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liigen

| 45. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis, sündinud 18.9.1963 Bilbaos Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 18.197.545 – ETA tegevliige, K. Madridi liige |
| --- | --- |

45.

- RUBENACH ROIG, Juan Luis, sündinud 18.9.1963 Bilbaos Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 18.197.545 – ETA tegevliige, K. Madridi liige

| 46. | SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

46.

SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 47. | SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

47.

SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 48. | SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

48.

SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 49. | SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma), sündinud 8.2.1939 Cabugaos (Filipiini Vabariik) – Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA (New People's Army) juht |
| --- | --- |

49.

SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma), sündinud 8.2.1939 Cabugaos (Filipiini Vabariik) – Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA (New People's Army) juht

| 50. | TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige |
| --- | --- |

50.

TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) – al-Takfiri ja al-Hijra liige

| 51. | * URANGA ARTOLA, Kemen, sündinud 25.5.1969 Ondarroas Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 30.627.290 – ETA tegevliige, Herri Batasuna/Euskal Herritarroki/Batasuna liige |
| --- | --- |

51.

- URANGA ARTOLA, Kemen, sündinud 25.5.1969 Ondarroas Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 30.627.290 – ETA tegevliige, Herri Batasuna/Euskal Herritarroki/Batasuna liige

| 52. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo, sündinud 21.5.1976 Bilbaos Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 29.036.694 – ETA tegevliige |
| --- | --- |

52.

- VALLEJO FRANCO, Iñigo, sündinud 21.5.1976 Bilbaos Biskaias (Hispaania), isikutunnistus nr 29.036.694 – ETA tegevliige

| 53. | * VILA MICHELENA, Fermín, sündinud 12.3.1970 Irúnis Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnustus nr 15.254.214 – ETA tegevliige, K.a.s./Ekini liige |
| --- | --- |

53.

- VILA MICHELENA, Fermín, sündinud 12.3.1970 Irúnis Gipuzkoas (Hispaania), isikutunnustus nr 15.254.214 – ETA tegevliige, K.a.s./Ekini liige

| 54. | WALTERS, Jason Theodore James (teise nimega Abdullah, teise nimega David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NE8146378 – Hofstadgroep'i liige |
| --- | --- |

54.

WALTERS, Jason Theodore James (teise nimega Abdullah, teise nimega David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis (Madalmaad), Madalmaade pass nr NE8146378 – Hofstadgroep'i liige

2.   RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

| 1. | Abu Nidal Organisation – ANO (teise nimega Fatah Revolutionary Council/Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu, teise nimega Arab Revolutionary Brigades/Araabia Revolutsiooniline Brigaad, teise nimega Black September/Must september, teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims/Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation – ANO (teise nimega Fatah Revolutionary Council/Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu, teise nimega Arab Revolutionary Brigades/Araabia Revolutsiooniline Brigaad, teise nimega Black September/Must september, teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims/Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon)

| 2. | Al-Aqsa Martyr's Brigade/Al-Aqsa Märtrite Brigaad |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyr's Brigade/Al-Aqsa Märtrite Brigaad

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja Al-Hijra

| 5. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare (Artisans’ Cooperative Fire and Similar – Occasionally Spectacular/Käsitööliste ühistu Tuli ja Sarnane – Juhuslikult Silmapaistev) |
| --- | --- |

5.

- Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare (Artisans’ Cooperative Fire and Similar – Occasionally Spectacular/Käsitööliste ühistu Tuli ja Sarnane – Juhuslikult Silmapaistev)

| 6. | * Nuclei Armati per il Comunismo (Armed Units for Communism/ Kommunismi eest võitlevad relvastatud üksused) |
| --- | --- |

6.

- Nuclei Armati per il Comunismo (Armed Units for Communism/ Kommunismi eest võitlevad relvastatud üksused)

| 7. | Aum Shinrikyo (teise nimega AUM, teise nimega Aum Supreme Truth/Aum Ülim Tõde, teise nimega Aleph) |
| --- | --- |

7.

Aum Shinrikyo (teise nimega AUM, teise nimega Aum Supreme Truth/Aum Ülim Tõde, teise nimega Aleph)

| 8. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

8.

Babbar Khalsa

| 9. | * Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle – CCCCC (Cell Against Capital, Prison, Prison Warders and Prison Cells/Kapitali, vanglate, vangivalvurite ja kinnipidamiskambrite vastane rakuke) |
| --- | --- |

9.

- Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle – CCCCC (Cell Against Capital, Prison, Prison Warders and Prison Cells/Kapitali, vanglate, vangivalvurite ja kinnipidamiskambrite vastane rakuke)

| 10. | Filipiinide Kommunistlik Partei, sealhulgas New Peoples Army – NPA/Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA juht) |
| --- | --- |

10.

Filipiinide Kommunistlik Partei, sealhulgas New Peoples Army – NPA/Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, Filipiinide Kommunistliku Partei, sealhulgas NPA juht)

| 11. | * Continuity Irish Republican Army – CIRA/Iiri Vabastusarmee Jätkuosa |
| --- | --- |

11.

- Continuity Irish Republican Army – CIRA/Iiri Vabastusarmee Jätkuosa

| 12. | EPANASTATIKOS AGONAS – Revolutsiooniline Võitlus |
| --- | --- |

12.

EPANASTATIKOS AGONAS – Revolutsiooniline Võitlus

| 13. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad – ETA (Basque Fatherland and Liberty/Baskimaa ja Vabadus; terrorirühmituses ETA osalevad järgmised organisatsioonid: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (teise nimega Herri Batasuna; teise nimega Euskal Herritarrok)) |
| --- | --- |

13.

- Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad – ETA (Basque Fatherland and Liberty/Baskimaa ja Vabadus; terrorirühmituses ETA osalevad järgmised organisatsioonid: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (teise nimega Herri Batasuna; teise nimega Euskal Herritarrok))

| 14. | Gama'a al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group/islami rühmitus – IG) |
| --- | --- |

14.

Gama'a al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group/islami rühmitus – IG)

| 15. | İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi – BDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front/Suur Islami Idavõitlejate Rinne) |
| --- | --- |

15.

İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi – BDA-C (Great Islamic Eastern Warriors Front/Suur Islami Idavõitlejate Rinne)

| 16. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre – GRAPO (Antifascist Resistance Groups First of October/Esimese Oktoobri Fašismivastased Vastupanurühmad) |
| --- | --- |

16.

- Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre – GRAPO (Antifascist Resistance Groups First of October/Esimese Oktoobri Fašismivastased Vastupanurühmad)

| 17. | Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem) |
| --- | --- |

17.

Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem)

| 18. | Hizbul Mujahideen – HM |
| --- | --- |

18.

Hizbul Mujahideen – HM

| 19. | Hofstadgroep |
| --- | --- |

19.

Hofstadgroep

| 20. | Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus |
| --- | --- |

20.

Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus

| 21. | International Sikh Youth Federation – ISYF/Rahvusvaheline sikhi noorteliit |
| --- | --- |

21.

International Sikh Youth Federation – ISYF/Rahvusvaheline sikhi noorteliit

| 22. | * Solidarietà Internazionale (International Solidarity/Rahvusvaheline solidaarsus) |
| --- | --- |

22.

- Solidarietà Internazionale (International Solidarity/Rahvusvaheline solidaarsus)

| 23. | Kahane Chai (teise nimega Kach) |
| --- | --- |

23.

Kahane Chai (teise nimega Kach)

| 24. | Khalistan Zindabad Force – KZF |
| --- | --- |

24.

Khalistan Zindabad Force – KZF

| 25. | Kurdistan Workers' Party – PKK/Kurdistani Töölispartei, (teise nimega KADEK, teise nimega KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

25.

Kurdistan Workers' Party – PKK/Kurdistani Töölispartei, (teise nimega KADEK, teise nimega KONGRA-GEL)

| 26. | Liberation Tigers of Tamil Eelam – LTTE/Tamili Eelami Vabastustiigrid |
| --- | --- |

26.

Liberation Tigers of Tamil Eelam – LTTE/Tamili Eelami Vabastustiigrid

| 27. | * Loyalist Volunteer Force – LVF/Ustavate Vabatahtlike Väesalk |
| --- | --- |

27.

- Loyalist Volunteer Force – LVF/Ustavate Vabatahtlike Väesalk

| 28. | Mujahedin-e Khalq Organisation – MEK või MKO, välja arvatud National Council of Resistance of Iran – NCRI/Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu, (teise nimega The National Liberation Army of Iran – NLA/Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru, teise nimega the People's Mujahidin of Iran – PMOI, teise nimega Muslim Iranian Student's Society/Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus) |
| --- | --- |

28.

Mujahedin-e Khalq Organisation – MEK või MKO, välja arvatud National Council of Resistance of Iran – NCRI/Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu, (teise nimega The National Liberation Army of Iran – NLA/Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru, teise nimega the People's Mujahidin of Iran – PMOI, teise nimega Muslim Iranian Student's Society/Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus)

| 29. | Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army/Rahvuslik Vabastusarmee) |
| --- | --- |

29.

Ejército de Liberación Nacional (National Liberation Army/Rahvuslik Vabastusarmee)

| 30. | * Orange Volunteers – OV/Oranžid Vabatahtlikud |
| --- | --- |

30.

- Orange Volunteers – OV/Oranžid Vabatahtlikud

| 31. | Palestine Liberation Front – PLF/Palestiina Vabastusrinne |
| --- | --- |

31.

Palestine Liberation Front – PLF/Palestiina Vabastusrinne

| 32. | Palestinian Islamic Jihad – PIJ/Palestiina Islami Džihaad |
| --- | --- |

32.

Palestinian Islamic Jihad – PIJ/Palestiina Islami Džihaad

| 33. | Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP/Palestiina Vabastamise Rahvarinne |
| --- | --- |

33.

Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP/Palestiina Vabastamise Rahvarinne

| 34. | Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command (teise nimega PFLP-General Command) |
| --- | --- |

34.

Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command (teise nimega PFLP-General Command)

| 35. | * Real IRA/Tõeline IRA |
| --- | --- |

35.

- Real IRA/Tõeline IRA

| 36. | * Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente (Red Brigades for the Construction of the Fighting Communist Party/Võitleva kommunistliku partei ülesehitamise punased brigaadid) |
| --- | --- |

36.

- Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente (Red Brigades for the Construction of the Fighting Communist Party/Võitleva kommunistliku partei ülesehitamise punased brigaadid)

| 37. | * Red Hand Defenders – RHD/Punakäelised Kaitsjad |
| --- | --- |

37.

- Red Hand Defenders – RHD/Punakäelised Kaitsjad

| 38. | Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia – FARC (Revolutionary Armed Forces of Colombia/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud) |
| --- | --- |

38.

Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia – FARC (Revolutionary Armed Forces of Colombia/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud)

| 39. | * Epanastatiki Pirines (Revoultionary Nuclei/Revolutsioonilised Tuumikrühmad) |
| --- | --- |

39.

- Epanastatiki Pirines (Revoultionary Nuclei/Revolutsioonilised Tuumikrühmad)

| 40. | * Dekati Evdomi Noemvri (Revolutsiooniorganisatsioon 17. November) |
| --- | --- |

40.

- Dekati Evdomi Noemvri (Revolutsiooniorganisatsioon 17. November)

| 41. | Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi – DHKP/C (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed), teise nimega Dev Sol) (Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party/Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei) |
| --- | --- |

41.

Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi – DHKP/C (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed), teise nimega Dev Sol) (Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party/Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei)

| 42. | Sendero Luminoso – SL (Shining Path/Särav Tee) |
| --- | --- |

42.

Sendero Luminoso – SL (Shining Path/Särav Tee)

| 43. | Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland, teise nimega Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

43.

Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland, teise nimega Al Aqsa Nederland)

| 44. | Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, teise nimega Kurdistan Freedom Hawks/Kurdistani Vabastuspistrikud) |
| --- | --- |

44.

Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, teise nimega Kurdistan Freedom Hawks/Kurdistani Vabastuspistrikud)

| 45. | * Brigata XX Luglio (Twentieth of July Brigade/Kahekümnenda Juuli Brigaad) |
| --- | --- |

45.

- Brigata XX Luglio (Twentieth of July Brigade/Kahekümnenda Juuli Brigaad)

| 46. | * Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters – UDA/UFF/Ulsteri Kaitseliit/Ulsteri Vabadusvõitlejad |
| --- | --- |

46.

- Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters – UDA/UFF/Ulsteri Kaitseliit/Ulsteri Vabadusvõitlejad

| 47. | Autodefensas Unidas de Colombia – AUC (United Self-Defense Forces/Group of Colombia/Ühendatud Kaitsejõud/Kolumbia Rühmitus) |
| --- | --- |

47.

Autodefensas Unidas de Colombia – AUC (United Self-Defense Forces/Group of Colombia/Ühendatud Kaitsejõud/Kolumbia Rühmitus)

| 48. | * Federazione Anarchica Informale – F.A.I. (Unofficial Anarchist Federation/Mitteametlik Anarhistlik Föderatsioon) |
| --- | --- |

48.

- Federazione Anarchica Informale – F.A.I. (Unofficial Anarchist Federation/Mitteametlik Anarhistlik Föderatsioon)

---

(1)  Tärniga * tähistatud isikute, rühmituste ja üksuste suhtes kohaldatakse üksnes ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artiklit 4.

---