# Euroopa Liidu L 20/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 20 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide27. jaanuar 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 20

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide27. jaanuar 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta: Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline leping, mis käsitleb Taani, Norra ja Rootsi lipu all sõitvate laevade vastastikust juurdepääsu püügitegevusele Skagerrakis | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2015/108, 26. jaanuar 2015, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 2 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2015/109, 26. jaanuar 2015, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d'Ivoire'is | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/110, 26. jaanuar 2015, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes ja lõpetatakse teatavate Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude importi käsitlev menetlus pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/111, 26. jaanuar 2015, millega kehtestatakse meetmed, et leevendada huntahvena (Dicentrarchus labrax) varude säilimisele avalduvat tõsist ohtu Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas | 31 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/112, 26. jaanuar 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 34 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/113, 26. jaanuar 2015, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel munasektoris ja ovoalbumiini puhul avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 kehtestatud kogustele | 36 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/114, 26. jaanuar 2015, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 kehtestatud kogustele | 38 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/115, 26. jaanuar 2015, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1384/2007 alusel avatud Iisraelist pärit kodulinnuliha tariifikvoodi raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 kehtestatud kogustele | 40 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/116, 26. jaanuar 2015, Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 | 42 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2015/117, 26. jaanuar 2015, millega rakendatakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid | 85 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2015/118, 26. jaanuar 2015, millega rakendatakse otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid | 87 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta: Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline leping, mis käsitleb Taani, Norra ja Rootsi lipu all sõitvate laevade vastastikust juurdepääsu püügitegevusele Skagerrakis

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2015/108, 26. jaanuar 2015, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

2

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2015/109, 26. jaanuar 2015, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d'Ivoire'is

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/110, 26. jaanuar 2015, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes ja lõpetatakse teatavate Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude importi käsitlev menetlus pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/111, 26. jaanuar 2015, millega kehtestatakse meetmed, et leevendada huntahvena (Dicentrarchus labrax) varude säilimisele avalduvat tõsist ohtu Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas

Dicentrarchus labrax

31

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/112, 26. jaanuar 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

34

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/113, 26. jaanuar 2015, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel munasektoris ja ovoalbumiini puhul avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 kehtestatud kogustele

36

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/114, 26. jaanuar 2015, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 kehtestatud kogustele

38

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/115, 26. jaanuar 2015, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1384/2007 alusel avatud Iisraelist pärit kodulinnuliha tariifikvoodi raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 kehtestatud kogustele

40

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/116, 26. jaanuar 2015, Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020

42

*

Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2015/117, 26. jaanuar 2015, millega rakendatakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

85

*

Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2015/118, 26. jaanuar 2015, millega rakendatakse otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid

87

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/1

---

Teave allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta: Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline leping, mis käsitleb Taani, Norra ja Rootsi lipu all sõitvate laevade vastastikust juurdepääsu püügitegevusele Skagerrakis

Euroopa Liit ja Norra Kuningriik allkirjastasid 15. jaanuaril 2015 Brüsselis lepingu, mis käsitleb Taani, Norra ja Rootsi lipu all sõitvate laevade vastastikust juurdepääsu püügitegevusele Skagerrakis (1).

Sellest tulenevalt kohaldatakse lepingut vastavalt selle artiklile 9 ajutiselt alates 15. jaanuarist 2015.

---

(1)  ELT L 224, 30.7.2014, lk 3.

---

MÄÄRUSED

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/2

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/108,

26. jaanuar 2015,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011, (1) ja eelkõige selle artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012.

| (2) | Euroopa Liidu Üldkohus tühistas oma 13. novembri 2014. aasta otsustega kohtuasjades T-653/11, T-654/11 ja T-43/12 nõukogu otsuse lisada Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu Üldkohus tühistas oma 13. novembri 2014. aasta otsustega kohtuasjades T-653/11, T-654/11 ja T-43/12 nõukogu otsuse lisada Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International tuleks uute põhjenduste alusel uuesti lisada loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International tuleks uute põhjenduste alusel uuesti lisada loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 36/2012 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 36/2012 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 36/2012 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas esitatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

1

---

LISA

Järgmised isikud ja üksus lisatakse määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud isikute ja üksuste loetellu.

I.   ARTIKLIS 14 JA ARTIKLI 15 LÕIKE 1 PUNKTIS a OSUTATUD FÜÜSILISTE JA JURIIDILISTE ISIKUTE, ÜKSUSTE JA ASUTUSTE LOETELU

A.   ISIKUD

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. | Mohammed (

  ) Hamcho (

  ) | Sünniaeg: 20. mai 1966.
  Pass nr 002954347 | Tähtis Süüria ärimees, Hamcho Internationali omanik, lähedane isik Süüria režiimi võtmetähtsusega isikutele, sealhulgas president Bashar al-Assadile ja Maher al-Assadile.
  Alates 2014. aasta märtsist on olnud kahepoolsete ärinõukogude Hiina suhete esimees, millisele ametikohale nimetas ta majandusminister Khodr Orfali.
  Mohammed Hamcho saab kasu Süüria režiimist ja toetab seda ning on seotud sellest režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega. | 27.1.2015 |
| 28. | Khalid (

  ) (teise nimega Khaled) Qaddur (

  ) (teise nimega Qadour, Qaddour, Kaddour) | | Tähtis Süüria ärimees, lähedane isik Süüria režiimi võtmetähtsusega isikule Maher al-Assadile.
  Khalid Qaddur saab kasu Süüria režiimist ja toetab seda ning on seotud sellest režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega. | 27.1.2015 |
| 33. | Ayman (

  ) Jabir (

  ) (teise nimega Aiman Jaber) | Sünnikoht: Latakia | Tähtis Süüria ärimees, lähedane isik sellistele Süüria režiimi võtmetähtsusega isikutele nagu Maher al-Assad ja Rami Makhlouf.
  Ta on ka režiimi toetanud, hõlbustades nafta importi Overseas Petroleum Tradingust Süüriasse oma äriühingu El Jazireh kaudu.
  Ayman Jabir saab kasu režiimist ja toetab seda ning on seotud režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega. | 27.1.2015 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

18.

Image

Image

Sünniaeg: 20. mai 1966.

Pass nr 002954347

Tähtis Süüria ärimees, Hamcho Internationali omanik, lähedane isik Süüria režiimi võtmetähtsusega isikutele, sealhulgas president Bashar al-Assadile ja Maher al-Assadile.

Alates 2014. aasta märtsist on olnud kahepoolsete ärinõukogude Hiina suhete esimees, millisele ametikohale nimetas ta majandusminister Khodr Orfali.

Mohammed Hamcho saab kasu Süüria režiimist ja toetab seda ning on seotud sellest režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega.

27.1.2015

28.

Image

Image

Tähtis Süüria ärimees, lähedane isik Süüria režiimi võtmetähtsusega isikule Maher al-Assadile.

Khalid Qaddur saab kasu Süüria režiimist ja toetab seda ning on seotud sellest režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega.

27.1.2015

33.

Image

Image

Sünnikoht: Latakia

Tähtis Süüria ärimees, lähedane isik sellistele Süüria režiimi võtmetähtsusega isikutele nagu Maher al-Assad ja Rami Makhlouf.

Ta on ka režiimi toetanud, hõlbustades nafta importi Overseas Petroleum Tradingust Süüriasse oma äriühingu El Jazireh kaudu.

Ayman Jabir saab kasu režiimist ja toetab seda ning on seotud režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega.

27.1.2015

B.   ÜKSUSED

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. | Hamcho International
  (teise nimega Hamsho International Group) | Baghdad Street, |
| PO Box 8254 |
| Damascus |
| Tel: 963 112316675 |
| Faks: 963 112318875 |
| Veebisait: www.hamshointl.com |
| E-post: info@hamshointl.com ja hamshogroup@yahoo.com |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

3.

Hamcho International

(teise nimega Hamsho International Group)

Baghdad Street,

PO Box 8254

Damascus

Tel: 963 112316675

Faks: 963 112318875

Veebisait: www.hamshointl.com

E-post: info@hamshointl.com ja hamshogroup@yahoo.com

Hamcho International on suur Süüria valdusettevõtja, mille omanik on Mohammed Hamcho.

Hamcho International saab kasu režiimist ja toetab seda ning on seotud režiimist kasu saava ja seda toetava isikuga.

27.1.2015

---

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/4

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/109,

26. jaanuar 2015,

millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d'Ivoire'is

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. aprilli 2005. aasta määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d'Ivoire'is, (1) eriti selle artikli 11a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. aprillil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. aprillil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 560/2005.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu Côte d'Ivoire'i käsitleva resolutsiooniga 1572 (2004) moodustatud sanktsioonide komitee jättis 20. novembril 2014 ühe isiku välja nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse resolutsiooni punktides 9–12 ette nähtud meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu Côte d'Ivoire'i käsitleva resolutsiooniga 1572 (2004) moodustatud sanktsioonide komitee jättis 20. novembril 2014 ühe isiku välja nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse resolutsiooni punktides 9–12 ette nähtud meetmeid.

| (3) | Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu määruse (EÜ) nr 560/2005 I lisas sätestatud isikute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu määruse (EÜ) nr 560/2005 I lisas sätestatud isikute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 560/2005 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DŪKLAVS

---

(1)  ELT L 95, 14.4.2005, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 560/2005 I lisast jäetakse välja järgmist isikut käsitlev kanne:

Alcide DJÉDJÉ

---

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/110,

26. jaanuar 2015,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes ja lõpetatakse teatavate Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude importi käsitlev menetlus pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2 ja 5,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „eelmine uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1256/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”), Venemaalt, Taist ja Ukrainast pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 alla (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 10,1–90,6 %. |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „eelmine uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1256/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”), Venemaalt, Taist ja Ukrainast pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 alla (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 10,1–90,6 %.

2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

| (2) | Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (3) sai komisjon 18. septembril 2013 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest keevistorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa liidu keevistorude kogutoodangust, käesoleval juhul enam kui 25 %. |
| --- | --- |

(2)

Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (3) sai komisjon 18. septembril 2013 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest keevistorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa liidu keevistorude kogutoodangust, käesoleval juhul enam kui 25 %.

| (3) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise või kordumise.

3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (4) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 19. detsembril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(4)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 19. detsembril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

4.   Uurimine

4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (5) | Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(5)

Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

4.2.   Menetlusega seotud isikud

| (6) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, Valgevene, HRV, Venemaa ja Ukraina (edaspidi „asjaomased riigid”) eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjast huvitatud mitteseotud importijatele ja kasutajatele ning asjaomaste riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, Valgevene, HRV, Venemaa ja Ukraina (edaspidi „asjaomased riigid”) eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjast huvitatud mitteseotud importijatele ja kasutajatele ning asjaomaste riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (7) | Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(7)

Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

4.2.1.   Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (8) | Võttes arvesse HRV, Venemaa ja Ukraina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse HRV, Venemaa ja Ukraina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (9) | Lõppkokkuvõttes ei saanud komisjon HRV eksportivatelt tootjatelt vastuseid väljavõttelise uuringu küsimustele. Ühelt Ukraina eksportivalt tootjalt saadi väljavõttelise uuringu küsimustele üks vastus. Venemaa eksportivatelt tootjatelt saadi väljavõttelise uuringu küsimustele kolm vastust. Seetõttu otsustas komisjon, et eksportivate tootjate väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(9)

Lõppkokkuvõttes ei saanud komisjon HRV eksportivatelt tootjatelt vastuseid väljavõttelise uuringu küsimustele. Ühelt Ukraina eksportivalt tootjalt saadi väljavõttelise uuringu küsimustele üks vastus. Venemaa eksportivatelt tootjatelt saadi väljavõttelise uuringu küsimustele kolm vastust. Seetõttu otsustas komisjon, et eksportivate tootjate väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

4.2.2.   Importijate ja liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (10) | Liidu sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuna sõltumatutelt importijatelt ei saadud ühtegi vastust, ei kohaldatud sõltumatute importijate suhtes väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(10)

Liidu sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuna sõltumatutelt importijatelt ei saadud ühtegi vastust, ei kohaldatud sõltumatute importijate suhtes väljavõttelist uuringut.

| (11) | Arvestades selle menetlusega hõlmatud liidu tootjate suurt arvu, teatati algatamisteates, et komisjon on kahju kindlakstegemiseks moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi kooskõlas algmääruse artikliga 17. Esialgne valik põhines menetluse algatamise ajal komisjoni käsutuses olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, tootmismaht ja geograafiline asukoht liidus. Valim vastas suurimale tüüpilisele tootmis- ja müügimahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 52 % liidu tootmisharu kogutoodangust ja müügist ELi sõltumatutele klientidele. Lisaks oli valim esindav äriühingute geograafilise asukoha poolest, sest kaasatud oli neli eri liikmesriiki. ELi tootjatega konsulteeriti kavandatava valimi osas algatamisteate avaldamiskuupäeval. Kuna ükski tootja endast täiendavalt teada ei andnud ning valimi kohta märkusi ei laekunud, kinnitati kavandatav valim. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades selle menetlusega hõlmatud liidu tootjate suurt arvu, teatati algatamisteates, et komisjon on kahju kindlakstegemiseks moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi kooskõlas algmääruse artikliga 17. Esialgne valik põhines menetluse algatamise ajal komisjoni käsutuses olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, tootmismaht ja geograafiline asukoht liidus. Valim vastas suurimale tüüpilisele tootmis- ja müügimahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 52 % liidu tootmisharu kogutoodangust ja müügist ELi sõltumatutele klientidele. Lisaks oli valim esindav äriühingute geograafilise asukoha poolest, sest kaasatud oli neli eri liikmesriiki. ELi tootjatega konsulteeriti kavandatava valimi osas algatamisteate avaldamiskuupäeval. Kuna ükski tootja endast täiendavalt teada ei andnud ning valimi kohta märkusi ei laekunud, kinnitati kavandatav valim.

| (12) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Selleks saatis komisjon valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja liidu tootjatele küsimustiku. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | liidu tootjad:






  — | Arcelor Mittal Karvina, Tšehhi Vabariik, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Selleks saatis komisjon valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja liidu tootjatele küsimustiku. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

liidu tootjad:

—

Arcelor Mittal Karvina, Tšehhi Vabariik,

| — | Arcelor Mittal Krakow, Poola, |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Krakow, Poola,

| — | Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itaalia, |
| --- | --- |

—

Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itaalia,

| — | Tata Steel UK Limited, Corby, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Corby, Ühendkuningriik;

| b) | Valgevene eksportiv tooja:






  — | Mogilev Metallurgical Works, Magiljov, Valgevene; |
| --- | --- | --- |

b)

Valgevene eksportiv tooja:

—

Mogilev Metallurgical Works, Magiljov, Valgevene;

| c) | Ukraina eksportiva tootjaga seotud müüja:






  — | Interpipe Europe SA, Lugano, Šveits; |
| --- | --- | --- |

c)

Ukraina eksportiva tootjaga seotud müüja:

—

Interpipe Europe SA, Lugano, Šveits;

| d) | Venemaa tootja:






  — | Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Venemaa; |
| --- | --- | --- |

d)

Venemaa tootja:

—

Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Venemaa;

| e) | võrdlusriigi tootja:






  — | Robor Ltd. Johannesburg, Lõuna-Aafrika. |
| --- | --- | --- |

e)

võrdlusriigi tootja:

—

Robor Ltd. Johannesburg, Lõuna-Aafrika.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (13) | Vaatlusalune toode on Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest ümmarguse ristlõikega keevistorud, mille välisläbimõõt on kuni 168,3 mm (v.a nafta- ja gaasijuhtmetes kasutatavad magistraaltorud ning nafta- ja gaasipuuraukudes kasutatavad surve- ja puurtorud ning tsiviillennunduses kasutatavad täppistorud ja külge ühendatud liitmikega torud, mis sobivad gaasi ning vedeliku juhtimiseks) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 alla. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusalune toode on Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest ümmarguse ristlõikega keevistorud, mille välisläbimõõt on kuni 168,3 mm (v.a nafta- ja gaasijuhtmetes kasutatavad magistraaltorud ning nafta- ja gaasipuuraukudes kasutatavad surve- ja puurtorud ning tsiviillennunduses kasutatavad täppistorud ja külge ühendatud liitmikega torud, mis sobivad gaasi ning vedeliku juhtimiseks) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 alla.

| (14) | Uurimine on näidanud, et kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel on ühed ja samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse peamiselt ühesugusel otstarbel. |
| --- | --- |

(14)

Uurimine on näidanud, et kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel on ühed ja samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse peamiselt ühesugusel otstarbel.

2.   Samasugune toode

| (15) | Leiti, et liidu tootmisharu liidus toodetavatel ja müüdavatel keevistorudel ning asjaomastes riikides ja võrdlusriigis toodetavatel ja müüdavatel keevistorudel on sisuliselt samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhikasutusalad kui asjaomastes riikides toodetavatel ja liitu eksportimiseks müüdavatel keevistorudel. Seega käsitatakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(15)

Leiti, et liidu tootmisharu liidus toodetavatel ja müüdavatel keevistorudel ning asjaomastes riikides ja võrdlusriigis toodetavatel ja müüdavatel keevistorudel on sisuliselt samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhikasutusalad kui asjaomastes riikides toodetavatel ja liitu eksportimiseks müüdavatel keevistorudel. Seega käsitatakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (16) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega võiks tõenäoliselt kaasneda nelja asjaomase riigi poolse dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(16)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega võiks tõenäoliselt kaasneda nelja asjaomase riigi poolse dumpingu jätkumine või kordumine.

| (17) | Kõik neli uurimisalust riiki eksportisid vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väikestes kogustes. Seepärast on ebatõenäoline, et dumping ühestki neist neljast uurimisalusest riigist jätkub. Hinnangus piirduti dumpingu kordumise tõenäosusega, kasutades muude kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu. Sarnaselt eelmise uurimisega ei võetud arvesse eksporti Valgevenesse. |
| --- | --- |

(17)

Kõik neli uurimisalust riiki eksportisid vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väikestes kogustes. Seepärast on ebatõenäoline, et dumping ühestki neist neljast uurimisalusest riigist jätkub. Hinnangus piirduti dumpingu kordumise tõenäosusega, kasutades muude kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu. Sarnaselt eelmise uurimisega ei võetud arvesse eksporti Valgevenesse.

Mitteturumajanduslikud riigid

1.   Võrdlusriik

| (18) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt ei käsitata Valgevenet ja HRVd turumajanduslike riikidena. Eelmises uurimises kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina USAd. Algatamisteates aegumise läbivaatamise kohta kavandati võrdlusriigina kasutada USAd, nagu taotluse esitaja soovitas. |
| --- | --- |

(18)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt ei käsitata Valgevenet ja HRVd turumajanduslike riikidena. Eelmises uurimises kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina USAd. Algatamisteates aegumise läbivaatamise kohta kavandati võrdlusriigina kasutada USAd, nagu taotluse esitaja soovitas.

| (19) | Komisjon sai arvamusi nii Mogilevilt kui ka Valgevene ametiasutustelt. Hiina Rahvavabariigi huvitatud isikutelt ei laekunud ühtegi arvamust. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon sai arvamusi nii Mogilevilt kui ka Valgevene ametiasutustelt. Hiina Rahvavabariigi huvitatud isikutelt ei laekunud ühtegi arvamust.

| (20) | Valgevene huvitatud isikute sõnul ei olnud USA asjakohane valik USA ainsa koostööd tegeva tootja ja liidu tootmisharu väidetavate sidemete tõttu. |
| --- | --- |

(20)

Valgevene huvitatud isikute sõnul ei olnud USA asjakohane valik USA ainsa koostööd tegeva tootja ja liidu tootmisharu väidetavate sidemete tõttu.

| (21) | Valgevene huvitatud isikud soovitasid võrdlusriigina kasutada Venemaad, kuna väidetavalt sarnaneb Venemaa terasetööstus Valgevene terasetööstusega tänu nende ühistele seostele endise Nõukogude Liiduga. |
| --- | --- |

(21)

Valgevene huvitatud isikud soovitasid võrdlusriigina kasutada Venemaad, kuna väidetavalt sarnaneb Venemaa terasetööstus Valgevene terasetööstusega tänu nende ühistele seostele endise Nõukogude Liiduga.

| (22) | Uurimisel aga selgus, et Venemaa ainsa koostööd tegeva tootja tootmiskuludes ei kajastatud nõuetekohaselt maagaasi väärtust (vt põhjendus 69 allpool). Lisaks ei olnud kõnealuse Venemaa tootja koostöö piisav (vt põhjendus 61 allpool). Seetõttu ei peetud Venemaa valimist asjakohaseks. |
| --- | --- |

(22)

Uurimisel aga selgus, et Venemaa ainsa koostööd tegeva tootja tootmiskuludes ei kajastatud nõuetekohaselt maagaasi väärtust (vt põhjendus 69 allpool). Lisaks ei olnud kõnealuse Venemaa tootja koostöö piisav (vt põhjendus 61 allpool). Seetõttu ei peetud Venemaa valimist asjakohaseks.

| (23) | Samuti selgitas komisjon välja muud kolmandad riigid, kes ekspordivad vaatlusalust toodet liitu. Komisjon võttis ühendust tootjatega 14 teadaolevalt terase tootmisega tegelevas riigis. Nende riikide hulgas olid näiteks Bosnia ja Hertsegoviina, Brasiilia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Serbia ja Taiwan. |
| --- | --- |

(23)

Samuti selgitas komisjon välja muud kolmandad riigid, kes ekspordivad vaatlusalust toodet liitu. Komisjon võttis ühendust tootjatega 14 teadaolevalt terase tootmisega tegelevas riigis. Nende riikide hulgas olid näiteks Bosnia ja Hertsegoviina, Brasiilia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Serbia ja Taiwan.

| (24) | Lõppkokkuvõttes ei teinud USA tootjad komisjoniga mingit koostööd. Komisjon sai aga täielikult vastatud küsimustikud endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Lõuna-Aafrika tootjatelt. Lõuna-Aafrika tootja suurte omamaiste müügimahtude tõttu pidas komisjon kõige asjakohasemaks valikuks Lõuna-Aafrikat. |
| --- | --- |

(24)

Lõppkokkuvõttes ei teinud USA tootjad komisjoniga mingit koostööd. Komisjon sai aga täielikult vastatud küsimustikud endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Lõuna-Aafrika tootjatelt. Lõuna-Aafrika tootja suurte omamaiste müügimahtude tõttu pidas komisjon kõige asjakohasemaks valikuks Lõuna-Aafrikat.

VALGEVENE

1.   Sissejuhatav märkus

| (25) | Suurim teadaolev Valgevene tootja, OJSC Mogilev Metallurgical Works (edaspidi „Mogilev”), tegi uurimisel koostööd. Mogilev aga ei eksportinud vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Seetõttu tugines teave tõenäoliste liidu suhtes kohaldatavate ekspordihindade kohta muude kolmandate riikide suhtes kohaldatavatele ekspordihindadele, nagu on osutatud allpool põhjenduses 27. |
| --- | --- |

(25)

Suurim teadaolev Valgevene tootja, OJSC Mogilev Metallurgical Works (edaspidi „Mogilev”), tegi uurimisel koostööd. Mogilev aga ei eksportinud vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Seetõttu tugines teave tõenäoliste liidu suhtes kohaldatavate ekspordihindade kohta muude kolmandate riikide suhtes kohaldatavatele ekspordihindadele, nagu on osutatud allpool põhjenduses 27.

2.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud tõenäoline dumping

2.1.   Normaalväärtuse määramine

| (26) | Valgevene puhul määrati normaalväärtus samasuguse toote tooteliigi kohta kindlaks nende omamaiste hindade alusel, mida Lõuna-Aafrikas (võrdlusriik) kohaldatakse sõltumatute klientide suhtes tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei müüdud Lõuna-Aafrika omamaisel turul samasuguse toote tooteliiki või kui tooteliiki ei müüdud tüüpilises koguses, tuletas komisjon normaalväärtuse, liites samasuguse toote tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi. |
| --- | --- |

(26)

Valgevene puhul määrati normaalväärtus samasuguse toote tooteliigi kohta kindlaks nende omamaiste hindade alusel, mida Lõuna-Aafrikas (võrdlusriik) kohaldatakse sõltumatute klientide suhtes tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei müüdud Lõuna-Aafrika omamaisel turul samasuguse toote tooteliiki või kui tooteliiki ei müüdud tüüpilises koguses, tuletas komisjon normaalväärtuse, liites samasuguse toote tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi.

2.2.   Tõenäolise ekspordihinna määramine

| (27) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal ei eksportinud Mogilev vaatlusalust toodet liitu. Seega määrati tõenäoline ekspordihind muude kolmandate riikide suhtes kohaldatavate müügihindade alusel. |
| --- | --- |

(27)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal ei eksportinud Mogilev vaatlusalust toodet liitu. Seega määrati tõenäoline ekspordihind muude kolmandate riikide suhtes kohaldatavate müügihindade alusel.

2.3.   Võrdlus

| (28) | Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(28)

Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (29) | Asjakohasel juhul võeti arvesse erinevusi veokuludes, hinnavähendites, allahindlustes ja kaubandustasandis. |
| --- | --- |

(29)

Asjakohasel juhul võeti arvesse erinevusi veokuludes, hinnavähendites, allahindlustes ja kaubandustasandis.

2.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud tõenäoline dumping

| (30) | Eespool esitatu põhjal määrati tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses kindlaks tasemel 28,4 %. |
| --- | --- |

(30)

Eespool esitatu põhjal määrati tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses kindlaks tasemel 28,4 %.

3.   Ekspordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   Eksportivate tootjate tootmisvõimsus

| (31) | Mogilevi tootmisliine kasutati nii keevistorude kui ka õõnesprofiilide tootmiseks (kahe toote tootmist eristab üksnes väike tootmisetapp). Mogilev tootis suures mahus õõnesprofiile ja eksportis neid muu hulgas ka liitu, kuna nende kaupade suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse. Lisaks tootis Mogilev keevistorusid, mille läbimõõt ületas 168,3 mm (edaspidi „suured torud”) ja mille suhtes ei kohaldata liidus dumpinguvastaseid tollimakse. |
| --- | --- |

(31)

Mogilevi tootmisliine kasutati nii keevistorude kui ka õõnesprofiilide tootmiseks (kahe toote tootmist eristab üksnes väike tootmisetapp). Mogilev tootis suures mahus õõnesprofiile ja eksportis neid muu hulgas ka liitu, kuna nende kaupade suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse. Lisaks tootis Mogilev keevistorusid, mille läbimõõt ületas 168,3 mm (edaspidi „suured torud”) ja mille suhtes ei kohaldata liidus dumpinguvastaseid tollimakse.

| (32) | Praeguse tootevaliku alusel on Mogilevi vaba tootmisvõimsus ligikaudu 20 000 tonni ehk ligikaudu 5 % liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(32)

Praeguse tootevaliku alusel on Mogilevi vaba tootmisvõimsus ligikaudu 20 000 tonni ehk ligikaudu 5 % liidu tarbimisest.

| (33) | Seega tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral risk, et Mogilev müüb liidu turule suurtes kogustes keevistorusid dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(33)

Seega tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral risk, et Mogilev müüb liidu turule suurtes kogustes keevistorusid dumpinguhindadega.

| (34) | Pärast avalikustamist väitis Mogilev, et tema tegelik vaba tootmisvõimsus on oluliselt väiksem, kuna hüdraulilised katsed tekitavad probleeme. Hüdraulilised katsed on siiski väike osa vaatlusaluse toote kogu tootmisprotsessist ning seetõttu on seda kitsaskohta suhteliselt lihtne kõrvaldada. Seega ei saa nõustuda väitega, et tehase vaba tootmisvõimsuse kindlaksmääramisel tuleks aluseks võtta hüdraulilisteks katseteks kasutatavate seadmete tekitatud probleemid. |
| --- | --- |

(34)

Pärast avalikustamist väitis Mogilev, et tema tegelik vaba tootmisvõimsus on oluliselt väiksem, kuna hüdraulilised katsed tekitavad probleeme. Hüdraulilised katsed on siiski väike osa vaatlusaluse toote kogu tootmisprotsessist ning seetõttu on seda kitsaskohta suhteliselt lihtne kõrvaldada. Seega ei saa nõustuda väitega, et tehase vaba tootmisvõimsuse kindlaksmääramisel tuleks aluseks võtta hüdraulilisteks katseteks kasutatavate seadmete tekitatud probleemid.

3.2.   Üleminek samas tehases toodetavatelt toodetelt muu toodangu tootmisele

| (35) | Nagu osutatud eespool põhjenduses 31, on Mogilevile praegu palju tulusam toota õõnesprofiile, kuna nende suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, samal ajal kui keevistorude suhtes kohaldatakse liidus dumpinguvastaseid tollimakse. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tootmine tõepoolest peamiselt keskendunud toodetele, mille suhtes ei kohaldata liidus dumpinguvastaseid tollimakse, ja need moodustasid suurema osa toodetavatest toodetest. Kui keevistorude suhtes puuduvad meetmed, hakkab Mogilev eeldatavalt tootma tasakaalustatumat tootevalikut, kandes tootmisvõimsuse nendelt toodetelt, mille suhtes praegu ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, üle keevistorudele. |
| --- | --- |

(35)

Nagu osutatud eespool põhjenduses 31, on Mogilevile praegu palju tulusam toota õõnesprofiile, kuna nende suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, samal ajal kui keevistorude suhtes kohaldatakse liidus dumpinguvastaseid tollimakse. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tootmine tõepoolest peamiselt keskendunud toodetele, mille suhtes ei kohaldata liidus dumpinguvastaseid tollimakse, ja need moodustasid suurema osa toodetavatest toodetest. Kui keevistorude suhtes puuduvad meetmed, hakkab Mogilev eeldatavalt tootma tasakaalustatumat tootevalikut, kandes tootmisvõimsuse nendelt toodetelt, mille suhtes praegu ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, üle keevistorudele.

| (36) | Seega kaasneb meetmete kehtetuks tunnistamisega oluline risk, et Mogilev läheb nende toodete tootmiselt, mille suhtes praegu ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, vähemalt osaliselt üle keevistorude tootmisele, et tuua neid dumpinguhindadega liidu turule. |
| --- | --- |

(36)

Seega kaasneb meetmete kehtetuks tunnistamisega oluline risk, et Mogilev läheb nende toodete tootmiselt, mille suhtes praegu ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, vähemalt osaliselt üle keevistorude tootmisele, et tuua neid dumpinguhindadega liidu turule.

| (37) | Pärast avalikustamist väitis Mogilev, et ta ei muudaks kohe oma tootevalikut õõnesprofiilidelt keevistorudele, kuna ta on mitme aasta jooksul müünud palju rohkem õõnesprofiile kui keevistorusid ning seda praktikat ei ole põhjust muuta. |
| --- | --- |

(37)

Pärast avalikustamist väitis Mogilev, et ta ei muudaks kohe oma tootevalikut õõnesprofiilidelt keevistorudele, kuna ta on mitme aasta jooksul müünud palju rohkem õõnesprofiile kui keevistorusid ning seda praktikat ei ole põhjust muuta.

| (38) | Sellega seoses tuleb märkida, et EL on Mogilevi õõnesprofiilide suurim turg ning et praegu ei müü Mogilev liidu turul üldse keevistorusid. Mogilev ei esitanud tõendeid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral ei muutuks eri toodete osakaal ELi suunatud müügis. Seega jäädakse järelduse juurde, et kui meetmed tunnistataks kehtetuks, toodaks Mogilev tõenäoliselt tasakaalustatumat tootevalikut ja läheks vähemalt osaliselt õõnesprofiilide tootmiselt üle keevistorude tootmisele liidu turu jaoks. |
| --- | --- |

(38)

Sellega seoses tuleb märkida, et EL on Mogilevi õõnesprofiilide suurim turg ning et praegu ei müü Mogilev liidu turul üldse keevistorusid. Mogilev ei esitanud tõendeid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral ei muutuks eri toodete osakaal ELi suunatud müügis. Seega jäädakse järelduse juurde, et kui meetmed tunnistataks kehtetuks, toodaks Mogilev tõenäoliselt tasakaalustatumat tootevalikut ja läheks vähemalt osaliselt õõnesprofiilide tootmiselt üle keevistorude tootmisele liidu turu jaoks.

3.3.   Liidu turu atraktiivsus

| (39) | Nagu on osutatud põhjenduses 27 eespool, ei eksportinud Valgevene vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Seega peaks kaubavoogude liidu turule ümbersuunamise riski tõenäosus meetmete tühistamise korral põhinema järgmisel:






  — | valdavad müügihinnad muudele eksporditurgudele; |
| --- | --- | --- |

(39)

Nagu on osutatud põhjenduses 27 eespool, ei eksportinud Valgevene vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Seega peaks kaubavoogude liidu turule ümbersuunamise riski tõenäosus meetmete tühistamise korral põhinema järgmisel:

—

valdavad müügihinnad muudele eksporditurgudele;

| — | valdavad hinnad liidu turul, nii liidu tootmisharu kui ka muude impordiallikate puhul, ja |
| --- | --- |

—

valdavad hinnad liidu turul, nii liidu tootmisharu kui ka muude impordiallikate puhul, ja

| — | Mogilevi müügikäitumine toodete puhul, mille suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse. |
| --- | --- |

—

Mogilevi müügikäitumine toodete puhul, mille suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse.

| (40) | Võrreldes Mogilevi keskmisi muude riikide suhtes kohaldatavaid müügihindu liidu turu hindadega, võib märgata olulist hinna allalöömist. Võrreldes liidu tootmisharu keskmise müügihinnaga, on hinna allalöömise tase vahemikus 30–50 %. Samuti on Mogilevi hinnad madalamad kui muude liidu turu impordiallikate, näiteks India ja Türgi hinnad. |
| --- | --- |

(40)

Võrreldes Mogilevi keskmisi muude riikide suhtes kohaldatavaid müügihindu liidu turu hindadega, võib märgata olulist hinna allalöömist. Võrreldes liidu tootmisharu keskmise müügihinnaga, on hinna allalöömise tase vahemikus 30–50 %. Samuti on Mogilevi hinnad madalamad kui muude liidu turu impordiallikate, näiteks India ja Türgi hinnad.

| (41) | Samuti kinnitab liidu turu tõenäolist atraktiivsust ka asjaolu, et Mogilevil on juba olemas müügikanalid, mida praegu kasutatakse muude toodete müümiseks ja mida saaks meetmete tühistamise korral kasutada ka vaatlusaluse toote müümiseks. |
| --- | --- |

(41)

Samuti kinnitab liidu turu tõenäolist atraktiivsust ka asjaolu, et Mogilevil on juba olemas müügikanalid, mida praegu kasutatakse muude toodete müümiseks ja mida saaks meetmete tühistamise korral kasutada ka vaatlusaluse toote müümiseks.

| (42) | Eespool nimetatut arvesse võttes tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral komisjoni järelduse kohaselt oluline risk, et toodang suunatakse dumpinguhindadega ümber liidu turule, kuna liidu turu hinnad on palju atraktiivsemad. |
| --- | --- |

(42)

Eespool nimetatut arvesse võttes tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral komisjoni järelduse kohaselt oluline risk, et toodang suunatakse dumpinguhindadega ümber liidu turule, kuna liidu turu hinnad on palju atraktiivsemad.

| (43) | Pärast avalikustamist väitis Mogilev, et tema keevistorude müügi olulist suurenemist omamaisel turul ja Venemaa turul kogu vaatlusaluse perioodi vältel ei olnud nõuetekohaselt arvesse võetud. Sellega seoses tuleks märkida, et müügimahu suurenemine nendel turgudel on uurimise käigus kinnitust leidnud. Pärast avalikustamist esitatud märkustes kinnitas Mogilev, et keevistorusid müüakse hinnaga, mis on madalam ELi turul valitsevatest hindadest. Seega ei saa asjaolu, et nende toodete müügimaht on nii omamaisel kui ka Venemaa turul aja jooksul suurenenud, vähendada ega kõrvaldada riski, et need tooted suunatakse ümber liidu turule, kuna liidu turu hinnad on palju atraktiivsemad. Mogilevi väide lükatakse seepärast tagasi. |
| --- | --- |

(43)

Pärast avalikustamist väitis Mogilev, et tema keevistorude müügi olulist suurenemist omamaisel turul ja Venemaa turul kogu vaatlusaluse perioodi vältel ei olnud nõuetekohaselt arvesse võetud. Sellega seoses tuleks märkida, et müügimahu suurenemine nendel turgudel on uurimise käigus kinnitust leidnud. Pärast avalikustamist esitatud märkustes kinnitas Mogilev, et keevistorusid müüakse hinnaga, mis on madalam ELi turul valitsevatest hindadest. Seega ei saa asjaolu, et nende toodete müügimaht on nii omamaisel kui ka Venemaa turul aja jooksul suurenenud, vähendada ega kõrvaldada riski, et need tooted suunatakse ümber liidu turule, kuna liidu turu hinnad on palju atraktiivsemad. Mogilevi väide lükatakse seepärast tagasi.

4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (44) | Valgevene olemasolev vaba tootmisvõimsus, risk, et tootmine lülitatakse muudelt toodetelt ümber vaatlusaluse toote tootmisele, ja liidu turu atraktiivne hinnatase viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, ähvardab suureneda Valgevenest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhindadega eksport. |
| --- | --- |

(44)

Valgevene olemasolev vaba tootmisvõimsus, risk, et tootmine lülitatakse muudelt toodetelt ümber vaatlusaluse toote tootmisele, ja liidu turu atraktiivne hinnatase viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, ähvardab suureneda Valgevenest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhindadega eksport.

HRV

1.   Sissejuhatavad märkused

| (45) | Nagu on öeldud põhjenduses 9 eespool, ei saanud komisjon HRV-st ühtegi vastust. Kuna HRV eksportivad tootjad koostööd ei teinud, põhineb üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, seega kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18. Hiina ametiasutusi teavitati komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18 ja tugineda oma järeldustes kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(45)

Nagu on öeldud põhjenduses 9 eespool, ei saanud komisjon HRV-st ühtegi vastust. Kuna HRV eksportivad tootjad koostööd ei teinud, põhineb üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, seega kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18. Hiina ametiasutusi teavitati komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18 ja tugineda oma järeldustes kättesaadavatele faktidele.

| (46) | Seetõttu kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Eurostat ja Hiina ekspordiandmed) ning väljaanne Metal Bulletin. |
| --- | --- |

(46)

Seetõttu kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Eurostat ja Hiina ekspordiandmed) ning väljaanne Metal Bulletin.

| (47) | Koostöö puudumine mõjutas normaalväärtuse võrdlemist eri tooteliikide ekspordihinnaga. Asjakohaseks peeti nii normaalväärtuse kui ka ekspordihinna kindlaksmääramist üldisel alusel, täpsemalt keskmiste väärtuste põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(47)

Koostöö puudumine mõjutas normaalväärtuse võrdlemist eri tooteliikide ekspordihinnaga. Asjakohaseks peeti nii normaalväärtuse kui ka ekspordihinna kindlaksmääramist üldisel alusel, täpsemalt keskmiste väärtuste põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.

2.   Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

2.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (48) | Normaalväärtus määrati HRV puhul kindlaks keskmiste omamaiste müügihindade alusel, mida Lõuna-Aafrikas (võrdlusriik) kohaldatakse sõltumatute klientide suhtes tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(48)

Normaalväärtus määrati HRV puhul kindlaks keskmiste omamaiste müügihindade alusel, mida Lõuna-Aafrikas (võrdlusriik) kohaldatakse sõltumatute klientide suhtes tavapärase kaubandustegevuse käigus.

2.2.   Tõenäolise ekspordihinna kindlaksmääramine

| (49) | Arvestades, et koostööd ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja, tuli ekspordihind arvutada kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(49)

Arvestades, et koostööd ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja, tuli ekspordihind arvutada kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (50) | Esiteks analüüsis komisjon Eurostati statistikat. HRVst imporditud tootekogused olid aga väga väikesed ja seetõttu ei käsitatud nende hindu tüüpilisena. Sel põhjusel määrati tõenäoline ekspordihind kindlaks kolmandatesse riikidesse eksportimist käsitleva Hiina kaubandusstatistika alusel. |
| --- | --- |

(50)

Esiteks analüüsis komisjon Eurostati statistikat. HRVst imporditud tootekogused olid aga väga väikesed ja seetõttu ei käsitatud nende hindu tüüpilisena. Sel põhjusel määrati tõenäoline ekspordihind kindlaks kolmandatesse riikidesse eksportimist käsitleva Hiina kaubandusstatistika alusel.

2.3.   Võrdlus

| (51) | Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(51)

Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (52) | Asjakohasel juhul võeti arvesse erinevusi veokuludes, kindlustuskuludes, tagastamatus käibemaksus, hinnavähendites ja allahindlustes. |
| --- | --- |

(52)

Asjakohasel juhul võeti arvesse erinevusi veokuludes, kindlustuskuludes, tagastamatus käibemaksus, hinnavähendites ja allahindlustes.

2.4.   Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (53) | Eespool esitatu põhjal oli tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses 39,3 %. |
| --- | --- |

(53)

Eespool esitatu põhjal oli tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses 39,3 %.

3.   Ekspordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   Eksportivate tootjate tootmisvõimsus

| (54) | Kuna ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud, kasutati järgmisi allikaid:






  — | taotluse esitaja antud teave; |
| --- | --- | --- |

(54)

Kuna ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud, kasutati järgmisi allikaid:

—

taotluse esitaja antud teave;

| — | saadaolevad väljaanded (näiteks Metal Bulletin); |
| --- | --- |

—

saadaolevad väljaanded (näiteks Metal Bulletin);

| — | varasema uurimise käigus kogutud teave. |
| --- | --- |

—

varasema uurimise käigus kogutud teave.

| (55) | Hiina keevistorude tootmisharu on teadupärast maailma suurim. Metal Bulletini andmetel oli 2012. aastal keevistorude aastatoodang ligikaudu 35 miljonit tonni. Taotluse esitaja hinnangul ületab HRV keevistorude tootmisvõimsus ilmselt 45 miljonit tonni aastas. Kogu vaba tootmisvõimsus ületaks sel juhul 10 miljonit tonni, mis on 25 korda suurem kui kogu ELi ilmne keevistorude tarbimine. |
| --- | --- |

(55)

Hiina keevistorude tootmisharu on teadupärast maailma suurim. Metal Bulletini andmetel oli 2012. aastal keevistorude aastatoodang ligikaudu 35 miljonit tonni. Taotluse esitaja hinnangul ületab HRV keevistorude tootmisvõimsus ilmselt 45 miljonit tonni aastas. Kogu vaba tootmisvõimsus ületaks sel juhul 10 miljonit tonni, mis on 25 korda suurem kui kogu ELi ilmne keevistorude tarbimine.

| (56) | Seega tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral oluline risk, et Hiina eksportivad tootjad müüvad liidu turule suurtes kogustes keevistorusid dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(56)

Seega tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral oluline risk, et Hiina eksportivad tootjad müüvad liidu turule suurtes kogustes keevistorusid dumpinguhindadega.

3.2.   Liidu turu atraktiivsus

| (57) | Kuna ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud, põhinevad järeldused kättesaadavatel faktidel. Seetõttu hinnatakse riski, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse kaubavood ümber liidu turule, avalikult kättesaadavate allikate põhjal. |
| --- | --- |

(57)

Kuna ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud, põhinevad järeldused kättesaadavatel faktidel. Seetõttu hinnatakse riski, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse kaubavood ümber liidu turule, avalikult kättesaadavate allikate põhjal.

| (58) | Avalikult kättesaadavate allikate, näiteks väljaande Metal Bulletin kohaselt on Hiina hinnatase oluliselt alla liidu tootmisharu keskmise müügihinna — 848 eurot tonni kohta — ja alla keskmiste impordihindade, mida sellised suuremad eksportivad riigid nagu India ja Türgi liidu suhtes kohaldavad. Võrreldes liidu tootmisharu keskmise müügihinnaga, on hinna allalöömise tase vahemikus 30–50 %. See annab kindlasti tunnistust liidu turu atraktiivsusest ning Hiina võimest konkureerida hindade poolest, kui meetmed peaks kehtetuks tunnistatama. |
| --- | --- |

(58)

Avalikult kättesaadavate allikate, näiteks väljaande Metal Bulletin kohaselt on Hiina hinnatase oluliselt alla liidu tootmisharu keskmise müügihinna — 848 eurot tonni kohta — ja alla keskmiste impordihindade, mida sellised suuremad eksportivad riigid nagu India ja Türgi liidu suhtes kohaldavad. Võrreldes liidu tootmisharu keskmise müügihinnaga, on hinna allalöömise tase vahemikus 30–50 %. See annab kindlasti tunnistust liidu turu atraktiivsusest ning Hiina võimest konkureerida hindade poolest, kui meetmed peaks kehtetuks tunnistatama.

| (59) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral tekib eespool nimetatud suure hinnaerinevuse tõttu oluline risk, et madalamate hindadega kolmandad riigid suunavad kaubavood ümber tulusamale liidu turule. |
| --- | --- |

(59)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral tekib eespool nimetatud suure hinnaerinevuse tõttu oluline risk, et madalamate hindadega kolmandad riigid suunavad kaubavood ümber tulusamale liidu turule.

4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (60) | HRV saadaolev vaba tootmisvõimsus ja atraktiivne hinnatase liidu turul viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, ähvardab vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksport Hiinast oluliselt suureneda. |
| --- | --- |

(60)

HRV saadaolev vaba tootmisvõimsus ja atraktiivne hinnatase liidu turul viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, ähvardab vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksport Hiinast oluliselt suureneda.

TURUMAJANDUSLIKUD RIIGID

VENEMAA

1.   Sissejuhatavad märkused

| (61) | Kaks Venemaa eksportivat tootjat, kes toodavad ligikaudu 75 % Venemaa toodangust ja kes nõustusid osalema väljavõttelises uuringus, teavitasid hiljem komisjoni, et nad ei kavatsenud vastata eksportiva tootja küsimustikule. Ainult üks väike tootja, kes ei eksportinud liitu ja kelle eksport muudesse riikidesse oli väga väike, tegi uurimises koostööd, vastates küsimustikule ja nõustudes kontrollkäiguga. Arvestades Venemaa eksportivate tootjate selgelt väljendatud soovimatust teha koostööd, põhineb üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, seega kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18. Koostööst loobunud Vene eksportivaid tootjaid ja ka Venemaa ametiasutusi teavitati komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18 ja tugineda oma järeldustes kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(61)

Kaks Venemaa eksportivat tootjat, kes toodavad ligikaudu 75 % Venemaa toodangust ja kes nõustusid osalema väljavõttelises uuringus, teavitasid hiljem komisjoni, et nad ei kavatsenud vastata eksportiva tootja küsimustikule. Ainult üks väike tootja, kes ei eksportinud liitu ja kelle eksport muudesse riikidesse oli väga väike, tegi uurimises koostööd, vastates küsimustikule ja nõustudes kontrollkäiguga. Arvestades Venemaa eksportivate tootjate selgelt väljendatud soovimatust teha koostööd, põhineb üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, seega kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18. Koostööst loobunud Vene eksportivaid tootjaid ja ka Venemaa ametiasutusi teavitati komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18 ja tugineda oma järeldustes kättesaadavatele faktidele.

| (62) | Seetõttu kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi käsitlev Eurostati kaubandusstatistika, Venemaa ekspordistatistika ja Metal Bulletin. |
| --- | --- |

(62)

Seetõttu kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi käsitlev Eurostati kaubandusstatistika, Venemaa ekspordistatistika ja Metal Bulletin.

| (63) | Selgelt väljendatud koostöösoovimatus mõjutas normaalväärtuse võrdlemist eri tooteliikide ekspordihinnaga. Asjakohaseks peeti nii normaalväärtuse kui ka ekspordihinna kindlaksmääramist üldisel alusel, täpsemalt keskmiste väärtuste põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(63)

Selgelt väljendatud koostöösoovimatus mõjutas normaalväärtuse võrdlemist eri tooteliikide ekspordihinnaga. Asjakohaseks peeti nii normaalväärtuse kui ka ekspordihinna kindlaksmääramist üldisel alusel, täpsemalt keskmiste väärtuste põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (64) | Komisjon märkis, et Eurostati statistikas teatati mõningasest Venemaalt pärit vaatlusaluse toote ekspordist. Kogused olid aga väga väikesed ja seetõttu ei käsitatud neid impordihindu tüüpilisena. Seetõttu tugines teave tõenäoliste liidu suhtes kohaldatavate ekspordihindade kohta muude kolmandate riikide suhtes kohaldatavatele ekspordihindadele, nagu on osutatud allpool põhjenduses 73. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon märkis, et Eurostati statistikas teatati mõningasest Venemaalt pärit vaatlusaluse toote ekspordist. Kogused olid aga väga väikesed ja seetõttu ei käsitatud neid impordihindu tüüpilisena. Seetõttu tugines teave tõenäoliste liidu suhtes kohaldatavate ekspordihindade kohta muude kolmandate riikide suhtes kohaldatavatele ekspordihindadele, nagu on osutatud allpool põhjenduses 73.

2.   Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

2.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (65) | Nagu on osutatud eespool põhjenduses 61, oli komisjon Vene eksportivate tootjate selgelt väljendatud koostöösoovimatuse tõttu sunnitud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutama kättesaadavaid fakte. Selleks kasutati koostööd tegeva Vene tootja esitatud teavet. |
| --- | --- |

(65)

Nagu on osutatud eespool põhjenduses 61, oli komisjon Vene eksportivate tootjate selgelt väljendatud koostöösoovimatuse tõttu sunnitud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutama kättesaadavaid fakte. Selleks kasutati koostööd tegeva Vene tootja esitatud teavet.

| (66) | Normaalväärtus määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 2 esimesele lausele. Esiteks selgitati välja, kas kogu omamaine samasuguse toote müügikogus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline võrreldes Venemaa eksportmüügiga kolmandatesse riikidesse. Omamaist müüki peeti tüüpiliseks, kui samasuguse toote müügimahud moodustasid 5 % või rohkem Venemaa eksportmüügist kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(66)

Normaalväärtus määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 2 esimesele lausele. Esiteks selgitati välja, kas kogu omamaine samasuguse toote müügikogus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline võrreldes Venemaa eksportmüügiga kolmandatesse riikidesse. Omamaist müüki peeti tüüpiliseks, kui samasuguse toote müügimahud moodustasid 5 % või rohkem Venemaa eksportmüügist kolmandatesse riikidesse.

| (67) | Järgmiseks uuriti, kas samasugust toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt. Selleks tehti vaatlusaluse tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas kasumlik omamaine müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(67)

Järgmiseks uuriti, kas samasugust toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt. Selleks tehti vaatlusaluse tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas kasumlik omamaine müük sõltumatutele klientidele.

| (68) | Tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks võeti arvesse keskmist tootmiskulu. Tootmiskulude ja eelkõige gaasiga seotud energiakulude puhul uuriti, kas hind, mida ainus koostööd tegev eksportiv tootja gaasi eest maksis, peegeldas asjakohaselt gaasi tootmise ja jaotamisega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(68)

Tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks võeti arvesse keskmist tootmiskulu. Tootmiskulude ja eelkõige gaasiga seotud energiakulude puhul uuriti, kas hind, mida ainus koostööd tegev eksportiv tootja gaasi eest maksis, peegeldas asjakohaselt gaasi tootmise ja jaotamisega seotud kulusid.

| (69) | Selgitati välja, et gaasihind, mida eksportivad tootjad siseturul maksid, moodustas ligikaudu 30 % Vene maagaasi ekspordihinnast. Seejuures näitasid kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa siseturu gaasihinnad on reguleeritud hinnad, mis jäävad tunduvalt madalamaks reguleerimata eksporditurgudel Venemaa maagaasi eest makstavatest hindadest. Kuna gaasihinnad ei peegeldunud asjakohaselt eksportiva tootja aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna Venemaa omamaise turu piisavalt tüüpilist moonutamata gaasihinda ei olnud võimalik leida, peeti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt asjakohaseks võtta kohanduse aluseks teave muude tüüpiliste turgude kohta. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ja seda kohandati kohalike jaotushindade järgi. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil ELi, mis on Vene gaasi suurim turg ja mille hindades kajastuvad asjakohaselt kulud. Seega saab seda turgu pidada tüüpiliseks turuks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(69)

Selgitati välja, et gaasihind, mida eksportivad tootjad siseturul maksid, moodustas ligikaudu 30 % Vene maagaasi ekspordihinnast. Seejuures näitasid kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa siseturu gaasihinnad on reguleeritud hinnad, mis jäävad tunduvalt madalamaks reguleerimata eksporditurgudel Venemaa maagaasi eest makstavatest hindadest. Kuna gaasihinnad ei peegeldunud asjakohaselt eksportiva tootja aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna Venemaa omamaise turu piisavalt tüüpilist moonutamata gaasihinda ei olnud võimalik leida, peeti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt asjakohaseks võtta kohanduse aluseks teave muude tüüpiliste turgude kohta. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ja seda kohandati kohalike jaotushindade järgi. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil ELi, mis on Vene gaasi suurim turg ja mille hindades kajastuvad asjakohaselt kulud. Seega saab seda turgu pidada tüüpiliseks turuks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.

| (70) | Selle tulemusel kasutas komisjon tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks keskmist tootmiskulu pärast gaasihinna korrigeerimist. |
| --- | --- |

(70)

Selle tulemusel kasutas komisjon tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks keskmist tootmiskulu pärast gaasihinna korrigeerimist.

| (71) | Seega määrati normaalväärtus kindlaks kui kasumlik omamaine keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuna kasumliku müügi maht moodustas 80 % või vähem müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(71)

Seega määrati normaalväärtus kindlaks kui kasumlik omamaine keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuna kasumliku müügi maht moodustas 80 % või vähem müügi kogumahust.

2.2.   Tõenäolise ekspordihinna kindlaksmääramine

| (72) | Vene eksportivate tootjate rõhutatud koostöösoovimatuse tõttu oli komisjon sunnitud ekspordihinna määramiseks kasutama kättesaadavaid fakte. Ainsa koostööd tegeva Vene eksportiva tootja antud teavet ei saanud kasutada, sest see tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet ELi ning eksportis vaid väikeseid koguseid muudesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(72)

Vene eksportivate tootjate rõhutatud koostöösoovimatuse tõttu oli komisjon sunnitud ekspordihinna määramiseks kasutama kättesaadavaid fakte. Ainsa koostööd tegeva Vene eksportiva tootja antud teavet ei saanud kasutada, sest see tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet ELi ning eksportis vaid väikeseid koguseid muudesse kolmandatesse riikidesse.

| (73) | Sel põhjusel ja arvestades, et Venemaalt pärit eksport liitu oli väga väike, määrati tõenäoline ekspordihind Venemaa ekspordistatistika alusel, kasutades andmeid ekspordi kohta muudesse kolmandatesse riikidesse. Muudesse kolmandatesse riikidesse eksporditi suuri koguseid. |
| --- | --- |

(73)

Sel põhjusel ja arvestades, et Venemaalt pärit eksport liitu oli väga väike, määrati tõenäoline ekspordihind Venemaa ekspordistatistika alusel, kasutades andmeid ekspordi kohta muudesse kolmandatesse riikidesse. Muudesse kolmandatesse riikidesse eksporditi suuri koguseid.

| (74) | Kuna ainus koostööd tegev Vene eksportiv tootja tootis eranditult niinimetatud musti torusid (see tähendab galvaanimata torusid), kasutati ekspordihinna määramisel üksnes mustade torudega seotud teavet. Venemaa ekspordistatistika kohaselt on ülekaalukalt suurim osa Venemaa ekspordist samuti seotud mustade torudega. |
| --- | --- |

(74)

Kuna ainus koostööd tegev Vene eksportiv tootja tootis eranditult niinimetatud musti torusid (see tähendab galvaanimata torusid), kasutati ekspordihinna määramisel üksnes mustade torudega seotud teavet. Venemaa ekspordistatistika kohaselt on ülekaalukalt suurim osa Venemaa ekspordist samuti seotud mustade torudega.

| (75) | Pärast avalikustamist väitis ainus koostööd teinud Venemaa tootja, et oleks tulnud kasutada tema ekspordihindu, sest need moodustavad rohkem kui 10 % kogumüügist. Kõnealune müük moodustab Venemaa ekspordistatistika kohaselt siiski vähem kui 2 % kogu ekspordist. Selle põhjal järeldati, et kõnealuse tootja hindu ei saa tühise ekspordimahu tõttu kasutada. |
| --- | --- |

(75)

Pärast avalikustamist väitis ainus koostööd teinud Venemaa tootja, et oleks tulnud kasutada tema ekspordihindu, sest need moodustavad rohkem kui 10 % kogumüügist. Kõnealune müük moodustab Venemaa ekspordistatistika kohaselt siiski vähem kui 2 % kogu ekspordist. Selle põhjal järeldati, et kõnealuse tootja hindu ei saa tühise ekspordimahu tõttu kasutada.

2.3.   Võrdlus

| (76) | Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(76)

Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (77) | Asjakohasel juhul võeti arvesse ka veokulude erinevusi. |
| --- | --- |

(77)

Asjakohasel juhul võeti arvesse ka veokulude erinevusi.

2.4.   Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (78) | Eespool esitatu põhjal oli tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses 38,7 %. |
| --- | --- |

(78)

Eespool esitatu põhjal oli tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses 38,7 %.

3.   Ekspordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   Eksportivate tootjate tootmisvõimsus

| (79) | Taotluse esitaja hinnangul ületab vaatlusaluse toote vaba tootmisvõimsus Venemaal ELi turu kogutarbimist. Taotluse esitaja hinnang tugines väljaandes Metal Expert avaldatud teabele. Lisaks eeldas taotluse esitaja, et tootmisvõimsuse rakendusaste oli 56 %, mida kinnitab koostööd tegeva tootja antud teave. |
| --- | --- |

(79)

Taotluse esitaja hinnangul ületab vaatlusaluse toote vaba tootmisvõimsus Venemaal ELi turu kogutarbimist. Taotluse esitaja hinnang tugines väljaandes Metal Expert avaldatud teabele. Lisaks eeldas taotluse esitaja, et tootmisvõimsuse rakendusaste oli 56 %, mida kinnitab koostööd tegeva tootja antud teave.

| (80) | Seega tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral oluline risk, et Venemaa eksportivad tootjad müüvad liidu turule suurtes kogustes keevistorusid dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(80)

Seega tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral oluline risk, et Venemaa eksportivad tootjad müüvad liidu turule suurtes kogustes keevistorusid dumpinguhindadega.

| (81) | Pärast avalikustamist väitsid põhjenduses 61 osutatud, koostööst keeldunud Venemaa tootjad, et komisjon jättis arvesse võtmata nende poolt esitatud teabe, mis käsitles muude turgude, sealhulgas Vene turu väidetavat atraktiivsust ja vaba tootmisvõimsust Venemaal. |
| --- | --- |

(81)

Pärast avalikustamist väitsid põhjenduses 61 osutatud, koostööst keeldunud Venemaa tootjad, et komisjon jättis arvesse võtmata nende poolt esitatud teabe, mis käsitles muude turgude, sealhulgas Vene turu väidetavat atraktiivsust ja vaba tootmisvõimsust Venemaal.

| (82) | Sellega seoses tuleb märkida, et teave vaba tootmisvõimsuse kohta käsitles laiemat tootevalikut, sealhulgas õõnesprofiile ja suure läbimõõduga torusid. Seega on see teave vähem oluline kui taotluse esitaja esitatud teave. Isegi kui võtta arvesse Venemaa tootjate väidetud 60–70 %list tootmisvõimsuse rakendusastet, moodustaks vaba tootmisvõimsus enamuse ELi turu tarbimisest. |
| --- | --- |

(82)

Sellega seoses tuleb märkida, et teave vaba tootmisvõimsuse kohta käsitles laiemat tootevalikut, sealhulgas õõnesprofiile ja suure läbimõõduga torusid. Seega on see teave vähem oluline kui taotluse esitaja esitatud teave. Isegi kui võtta arvesse Venemaa tootjate väidetud 60–70 %list tootmisvõimsuse rakendusastet, moodustaks vaba tootmisvõimsus enamuse ELi turu tarbimisest.

| (83) | Mis puudutab koostööst keeldunud Venemaa tootjate teavet muude turgude, sealhulgas Vene turu väidetava atraktiivsuse kohta, tuleb kõigepealt märkida, et koostööst keeldumise tõttu ei saanud neid andmeid kontrollida. Teiseks vastandub selline teave uurimise käigus saadud teabele, mis on esitatud põhjendustes 84–86 ja põhineb Venemaa ametlikul ekspordistatistikal ning mida kaks koostööd teinud Venemaa tootjat ei ole vaidlustanud. |
| --- | --- |

(83)

Mis puudutab koostööst keeldunud Venemaa tootjate teavet muude turgude, sealhulgas Vene turu väidetava atraktiivsuse kohta, tuleb kõigepealt märkida, et koostööst keeldumise tõttu ei saanud neid andmeid kontrollida. Teiseks vastandub selline teave uurimise käigus saadud teabele, mis on esitatud põhjendustes 84–86 ja põhineb Venemaa ametlikul ekspordistatistikal ning mida kaks koostööd teinud Venemaa tootjat ei ole vaidlustanud.

3.2.   Liidu turu atraktiivsus

| (84) | Venemaa kaubandusstatistika kohaselt on Venemaa keskmine ekspordihind — 647 eurot tonni kohta — tunduvalt alla liidu tootmisharu keskmise müügihinna — 848 eurot tonni kohta — ja see vastab keskmistele impordihindadele, mida sellised suuremad eksportivad riigid nagu India ja Türgi liidu suhtes kohaldavad. |
| --- | --- |

(84)

Venemaa kaubandusstatistika kohaselt on Venemaa keskmine ekspordihind — 647 eurot tonni kohta — tunduvalt alla liidu tootmisharu keskmise müügihinna — 848 eurot tonni kohta — ja see vastab keskmistele impordihindadele, mida sellised suuremad eksportivad riigid nagu India ja Türgi liidu suhtes kohaldavad.

| (85) | Sama kaubandusstatistika kohaselt müüdi 33 % kogu Venemaa ekspordist Aserbaidžaani, Venemaa tähtsaimale eksporditurule. Aserbaidžaani puhul on müügihind 586 eurot tonni kohta, mis on oluliselt madalam kui ELi tootmisharu müügihind 848 eurot tonni kohta ja koguni madalam kui teiste peamiste liitu eksportivate riikide, nagu India ja Türgi kohaldatav hind. Lisaks on Venemaa eksport Aserbaidžaani võrdväärne ligikaudu 15 %ga ELi tarbimisest. Seetõttu tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral risk, et eksport suunatakse ümber ELi. |
| --- | --- |

(85)

Sama kaubandusstatistika kohaselt müüdi 33 % kogu Venemaa ekspordist Aserbaidžaani, Venemaa tähtsaimale eksporditurule. Aserbaidžaani puhul on müügihind 586 eurot tonni kohta, mis on oluliselt madalam kui ELi tootmisharu müügihind 848 eurot tonni kohta ja koguni madalam kui teiste peamiste liitu eksportivate riikide, nagu India ja Türgi kohaldatav hind. Lisaks on Venemaa eksport Aserbaidžaani võrdväärne ligikaudu 15 %ga ELi tarbimisest. Seetõttu tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral risk, et eksport suunatakse ümber ELi.

| (86) | Eespool esitatut arvesse võttes tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral komisjoni järelduse kohaselt oluline risk, et kaubavood suunatakse ümber liidu turule. |
| --- | --- |

(86)

Eespool esitatut arvesse võttes tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral komisjoni järelduse kohaselt oluline risk, et kaubavood suunatakse ümber liidu turule.

4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (87) | Venemaa saadaolev vaba tootmisvõimsus ja atraktiivne hinnatase liidu turul viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, ähvardab suureneda vaatlusaluse toote dumpinguhindadega eksport Venemaalt Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(87)

Venemaa saadaolev vaba tootmisvõimsus ja atraktiivne hinnatase liidu turul viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, ähvardab suureneda vaatlusaluse toote dumpinguhindadega eksport Venemaalt Euroopa Liitu.

| (88) | Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et kehtivate meetmete säilitamine Venemaa suhtes ja nende lõpetamine Ukraina suhtes (vt allpool) kujutab endast diskrimineerimist, sest väidetavalt oli Venemaal ja Ukrainal sarnane kasutamata tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(88)

Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et kehtivate meetmete säilitamine Venemaa suhtes ja nende lõpetamine Ukraina suhtes (vt allpool) kujutab endast diskrimineerimist, sest väidetavalt oli Venemaal ja Ukrainal sarnane kasutamata tootmisvõimsus.

| (89) | Seda väidet ei toeta uurimise järeldused, mille kohaselt on Venemaal märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis vastab vähemalt enamikule ELi turu tarbimisele. Teisalt tehti kindlaks, et Ukraina vaba tootmisvõimsus ekspordi jaoks kõikidesse riikidesse on piiratud. Selle olulise erinevuse tõttu kasutamata tootmisvõimsuses lükatakse diskrimineerimist käsitlev väide tagasi. |
| --- | --- |

(89)

Seda väidet ei toeta uurimise järeldused, mille kohaselt on Venemaal märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis vastab vähemalt enamikule ELi turu tarbimisele. Teisalt tehti kindlaks, et Ukraina vaba tootmisvõimsus ekspordi jaoks kõikidesse riikidesse on piiratud. Selle olulise erinevuse tõttu kasutamata tootmisvõimsuses lükatakse diskrimineerimist käsitlev väide tagasi.

UKRAINA

1.   Sissejuhatavad märkused

| (90) | Uurimise ajal tegi koostööd ainult üks Ukraina eksportiv tootja, „Interpipe Group” (edaspidi „Interpipe”). Interpipe'i toodang moodustab olulise osa Ukraina toodangust ja peaaegu kogu Ukraina väga vähese ekspordi liitu. Teada on vähemalt neli Ukraina tootjat, kes ei tee koostööd, aga kaubandusstatistika kohaselt on nende eksport ELi väga väike. |
| --- | --- |

(90)

Uurimise ajal tegi koostööd ainult üks Ukraina eksportiv tootja, „Interpipe Group” (edaspidi „Interpipe”). Interpipe'i toodang moodustab olulise osa Ukraina toodangust ja peaaegu kogu Ukraina väga vähese ekspordi liitu. Teada on vähemalt neli Ukraina tootjat, kes ei tee koostööd, aga kaubandusstatistika kohaselt on nende eksport ELi väga väike.

| (91) | Arvestades Ukraina vähest eksporti liitu, määrati tõenäoline ekspordihind kindlaks müügihinna alusel, mida Interpipe kohaldab muude kolmandate riikide suhtes, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 17. |
| --- | --- |

(91)

Arvestades Ukraina vähest eksporti liitu, määrati tõenäoline ekspordihind kindlaks müügihinna alusel, mida Interpipe kohaldab muude kolmandate riikide suhtes, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 17.

2.   Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

2.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (92) | Kõigepealt uuris komisjon, kas ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja, Interpipe'i omamaise müügi kogumaht oli algmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaise turu sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi mahust. Sellel alusel oli Interpipe'i samasuguse toote müügi kogumaht omamaisel turul tüüpiline. |
| --- | --- |

(92)

Kõigepealt uuris komisjon, kas ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja, Interpipe'i omamaise müügi kogumaht oli algmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaise turu sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi mahust. Sellel alusel oli Interpipe'i samasuguse toote müügi kogumaht omamaisel turul tüüpiline.

| (93) | Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad Interpipe'i poolt liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(93)

Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad Interpipe'i poolt liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

| (94) | Seejärel uuris komisjon, kas Interpipe'i kõigi selliste omamaisel turul müüdavate tooteliikide müük, mis on identsed või võrreldavad ekspordiks müüdava tooteliigiga, oli tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % identse või võrreldava tooteliigi eksportmüügi kogumahust. Komisjon selgitas välja, et enamiku tooteliikide puhul toimus omamaine müük tüüpilistes kogustes. |
| --- | --- |

(94)

Seejärel uuris komisjon, kas Interpipe'i kõigi selliste omamaisel turul müüdavate tooteliikide müük, mis on identsed või võrreldavad ekspordiks müüdava tooteliigiga, oli tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % identse või võrreldava tooteliigi eksportmüügi kogumahust. Komisjon selgitas välja, et enamiku tooteliikide puhul toimus omamaine müük tüüpilistes kogustes.

| (95) | Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4. |
| --- | --- |

(95)

Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4.

| (96) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui






  a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning |
| --- | --- | --- |

(96)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem.

| (97) | Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(97)

Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

| (98) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(98)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (99) | Omamaise müügi analüüsist nähtus, et normaalväärtus arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi kaalutud keskmise hinnana või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena, olenevalt tooteliigist. |
| --- | --- |

(99)

Omamaise müügi analüüsist nähtus, et normaalväärtus arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi kaalutud keskmise hinnana või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena, olenevalt tooteliigist.

| (100) | Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või kui omamaisel turul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(100)

Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või kui omamaisel turul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

| (101) | Normaalväärtus arvutati, liites Interpipe'i samasuguse toote tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil






  — | müügi-, üld- ja halduskulud, mida Interpipe kandis samasuguse toote omamaisel müügil tavapärase kaubandustegevuse käigus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ning |
| --- | --- | --- |

(101)

Normaalväärtus arvutati, liites Interpipe'i samasuguse toote tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

—

müügi-, üld- ja halduskulud, mida Interpipe kandis samasuguse toote omamaisel müügil tavapärase kaubandustegevuse käigus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ning

| — | kasumi, mida Interpipe teenis samasuguse toote omamaisel müügil tavapärase kaubandustegevuse käigus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

—

kasumi, mida Interpipe teenis samasuguse toote omamaisel müügil tavapärase kaubandustegevuse käigus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

2.2.   Tõenäolise ekspordihinna kindlaksmääramine

| (102) | Arvestades, et Ukraina ei ekspordi liitu olulisi koguseid, määrati tõenäoline ekspordihind müügihinna alusel, mida Interpipe kohaldab eespool põhjenduses 17 kirjeldatud viisil muude kolmandate riikide suhtes, kuhu ta eksportis olulisi koguseid. |
| --- | --- |

(102)

Arvestades, et Ukraina ei ekspordi liitu olulisi koguseid, määrati tõenäoline ekspordihind müügihinna alusel, mida Interpipe kohaldab eespool põhjenduses 17 kirjeldatud viisil muude kolmandate riikide suhtes, kuhu ta eksportis olulisi koguseid.

| (103) | Kogu Interpipe'i müük oli suunatud otse sõltumatutele kolmandate riikide klientidele. Seega määrati müügihind kindlaks nende sõltumatute klientide makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel. |
| --- | --- |

(103)

Kogu Interpipe'i müük oli suunatud otse sõltumatutele kolmandate riikide klientidele. Seega määrati müügihind kindlaks nende sõltumatute klientide makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel.

2.3.   Võrdlus

| (104) | Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(104)

Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (105) | Asjakohasel juhul võeti arvesse ka veokulude ja laenukulude erinevusi. |
| --- | --- |

(105)

Asjakohasel juhul võeti arvesse ka veokulude ja laenukulude erinevusi.

2.4.   Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (106) | Eespool esitatu põhjal oli tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses 16 %. |
| --- | --- |

(106)

Eespool esitatu põhjal oli tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses 16 %.

| (107) | Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et komisjon oli Ukraina puhul kindlaks määranud dumpingu jätkumise 16 % tasemel. See väide ei ole siiski põhjendatud, sest see paistab põhinevat vääritimõistmisel. Tõepoolest, nagu on osutatud põhjenduses 17 eespool, eksportisid kõik riigid, k.a Ukraina, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu tühises koguses. Seega ei saa nende koguste põhjal teha mõistlikke järeldusi, ning Ukraina puhul ei tehtud kindlaks dumpingu jätkumist. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(107)

Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et komisjon oli Ukraina puhul kindlaks määranud dumpingu jätkumise 16 % tasemel. See väide ei ole siiski põhjendatud, sest see paistab põhinevat vääritimõistmisel. Tõepoolest, nagu on osutatud põhjenduses 17 eespool, eksportisid kõik riigid, k.a Ukraina, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu tühises koguses. Seega ei saa nende koguste põhjal teha mõistlikke järeldusi, ning Ukraina puhul ei tehtud kindlaks dumpingu jätkumist. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

3.   Ekspordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Eksportivate tootjate tootmisvõimsus

| (108) | Eelmises uurimises selgitas komisjon välja, et Ukraina tootmisvõimsus ületas 400 000 tonni aastas. Pärast seda uurimist on aga keevistorude tootmise lõpetanud kaks tuntud tootjat, nimelt Lugansk Tube Plant ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, üks Interpipe Groupi tehaseid. Kuna tootmisvõimsuse lisandumine Ukrainas ei ole kinnitust leidnud, on praegused tootmismahud oluliselt väiksemad kui eelmise uurimise ajal. |
| --- | --- |

(108)

Eelmises uurimises selgitas komisjon välja, et Ukraina tootmisvõimsus ületas 400 000 tonni aastas. Pärast seda uurimist on aga keevistorude tootmise lõpetanud kaks tuntud tootjat, nimelt Lugansk Tube Plant ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, üks Interpipe Groupi tehaseid. Kuna tootmisvõimsuse lisandumine Ukrainas ei ole kinnitust leidnud, on praegused tootmismahud oluliselt väiksemad kui eelmise uurimise ajal.

| (109) | Tootmismahu rakendamise põhjal, millele on osutatud eespool põhjenduses 108, rakendas Interpipe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu kogu tootmisvõimsust, võttes arvesse tehase tehnilisi piiranguid. |
| --- | --- |

(109)

Tootmismahu rakendamise põhjal, millele on osutatud eespool põhjenduses 108, rakendas Interpipe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu kogu tootmisvõimsust, võttes arvesse tehase tehnilisi piiranguid.

| (110) | Veel üks oluline aspekt oli Ukraina tehaste geograafiline asukoht. Need asuvad enamasti Ida-Ukrainas ja on kas otseselt või kaudselt mõjutatud riigi selle osa praegusest julgeolekuolukorrast. Seetõttu ei ole kindel, millises ulatuses saavad need ettevõtted oma tootmisvõimsust täielikult kasutada. |
| --- | --- |

(110)

Veel üks oluline aspekt oli Ukraina tehaste geograafiline asukoht. Need asuvad enamasti Ida-Ukrainas ja on kas otseselt või kaudselt mõjutatud riigi selle osa praegusest julgeolekuolukorrast. Seetõttu ei ole kindel, millises ulatuses saavad need ettevõtted oma tootmisvõimsust täielikult kasutada.

| (111) | Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et oluline osa Ukraina tootmisvõimsusest paikneb väljaspool praegusest julgeolekuolukorrast mõjutatud ala. Tuleks siiski märkida, et ka väljaspool seda piirkonda asuvad ettevõtted on julgeolekuolukorrast kaudselt mõjutatud, näiteks toorainetarnete nappuse tõttu. Seetõttu jõuti järeldusele, et praegune julgeolekuolukord mõjutab otseselt või kaudselt enamikku Ukraina tehaseid. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(111)

Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et oluline osa Ukraina tootmisvõimsusest paikneb väljaspool praegusest julgeolekuolukorrast mõjutatud ala. Tuleks siiski märkida, et ka väljaspool seda piirkonda asuvad ettevõtted on julgeolekuolukorrast kaudselt mõjutatud, näiteks toorainetarnete nappuse tõttu. Seetõttu jõuti järeldusele, et praegune julgeolekuolukord mõjutab otseselt või kaudselt enamikku Ukraina tehaseid. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

| (112) | Samal ajal võib arvata, et arvestades Ukraina eriolukorda pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu, võidakse julgeolekuolukorra normaliseerumisel vajada omamaisel turul ehitustegevuseks täiendavaid tootmismahte. Samasugust toodet kasutatakse ka ehituses, näiteks kandekonstruktsioonides, kandetorustikes, kaitsevahendites ja tellingutes. |
| --- | --- |

(112)

Samal ajal võib arvata, et arvestades Ukraina eriolukorda pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu, võidakse julgeolekuolukorra normaliseerumisel vajada omamaisel turul ehitustegevuseks täiendavaid tootmismahte. Samasugust toodet kasutatakse ka ehituses, näiteks kandekonstruktsioonides, kandetorustikes, kaitsevahendites ja tellingutes.

| (113) | Arvestades tootmisvõimsuse vähenemist ja eeldatavat omamaise nõudluse suurenemist, järeldati, et saadaolev vaba tootmisvõimsus kõikidesse riikidesse eksportimiseks on piiratud. |
| --- | --- |

(113)

Arvestades tootmisvõimsuse vähenemist ja eeldatavat omamaise nõudluse suurenemist, järeldati, et saadaolev vaba tootmisvõimsus kõikidesse riikidesse eksportimiseks on piiratud.

| (114) | Pärast järelduste avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et Ukrainas on olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Neid väiteid ei toeta aga konkreetsed tõendid ja seetõttu lükati need tagasi. |
| --- | --- |

(114)

Pärast järelduste avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et Ukrainas on olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Neid väiteid ei toeta aga konkreetsed tõendid ja seetõttu lükati need tagasi.

| (115) | Huvitatud isikud väitsid lisaks, et Interpipe teatas, et suurendab märkimisväärselt oma ELi suunduvat eksporti umbes 60 % võrra, mis on vastuolus väitega Ukraina ekspordiks kasutatava piiratud vaba tootmisvõimsuse kohta. Selle argumendiga ei saanud siiski nõustuda. Interpipe'i teadaanne käsitleb äriühingut üldiselt, mitte konkreetselt vaatlusalust toodet. Isegi kui see oleks vaatlusaluse toote puhul asjakohane, oleks 60 % suurenemise tulemuseks ligikaudu 0,5 % turuosa ELi turul, ning seda käsitataks ikkagi tühisena. Seega ei ole väide vastuolus järeldusega, et kättesaadav vaba tootmisvõimsus ekspordi jaoks kõikidesse riikidesse on piiratud. |
| --- | --- |

(115)

Huvitatud isikud väitsid lisaks, et Interpipe teatas, et suurendab märkimisväärselt oma ELi suunduvat eksporti umbes 60 % võrra, mis on vastuolus väitega Ukraina ekspordiks kasutatava piiratud vaba tootmisvõimsuse kohta. Selle argumendiga ei saanud siiski nõustuda. Interpipe'i teadaanne käsitleb äriühingut üldiselt, mitte konkreetselt vaatlusalust toodet. Isegi kui see oleks vaatlusaluse toote puhul asjakohane, oleks 60 % suurenemise tulemuseks ligikaudu 0,5 % turuosa ELi turul, ning seda käsitataks ikkagi tühisena. Seega ei ole väide vastuolus järeldusega, et kättesaadav vaba tootmisvõimsus ekspordi jaoks kõikidesse riikidesse on piiratud.

| (116) | Samad huvitatud isikud väitsid, et vaba tootmisvõimsust ei tohiks kasutada dumpinguanalüüsi elemendina, sest tootmisvõimsuse rakendamist ei peeta kahjuanalüüsis oluliseks näitajaks, nagu on märgitud põhjenduses 139. |
| --- | --- |

(116)

Samad huvitatud isikud väitsid, et vaba tootmisvõimsust ei tohiks kasutada dumpinguanalüüsi elemendina, sest tootmisvõimsuse rakendamist ei peeta kahjuanalüüsis oluliseks näitajaks, nagu on märgitud põhjenduses 139.

| (117) | Selle väitega ei saa nõustuda. Nende kahe hinnangu eesmärgid on erinevad. Kahju analüüsimisel hinnatakse, kas tootmisvõimsuse madalat rakendusastet võib pidada märgiks liidu tootmisharu kahju kohta, mis ei ole tingimata nii, kui ülejäänud võimsust saab kasutada muude toodete tootmiseks. Dumpingu analüüs keskendub vabale tootmisvõimsusele endale, st rakendamata tootmisvõimsusele, mida ei kasutata ühegi toote tootmiseks ning mis on seetõttu hõlpsasti kättesaadav vaatlusaluse toote tootmiseks. |
| --- | --- |

(117)

Selle väitega ei saa nõustuda. Nende kahe hinnangu eesmärgid on erinevad. Kahju analüüsimisel hinnatakse, kas tootmisvõimsuse madalat rakendusastet võib pidada märgiks liidu tootmisharu kahju kohta, mis ei ole tingimata nii, kui ülejäänud võimsust saab kasutada muude toodete tootmiseks. Dumpingu analüüs keskendub vabale tootmisvõimsusele endale, st rakendamata tootmisvõimsusele, mida ei kasutata ühegi toote tootmiseks ning mis on seetõttu hõlpsasti kättesaadav vaatlusaluse toote tootmiseks.

4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (118) | Ukraina piiratud saadaolev vaba tootmisvõimsus ja piiratud risk dumpinguhinnaga ekspordi ümbersuunamiseks viib järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, puudub oht, et Ukrainast lähtuv vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksport oluliselt suureneks. Seega ei ole tõenäoline, et Ukraina suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumine põhjustaks dumpingu kordumist olulistes kogustes algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. |
| --- | --- |

(118)

Ukraina piiratud saadaolev vaba tootmisvõimsus ja piiratud risk dumpinguhinnaga ekspordi ümbersuunamiseks viib järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, puudub oht, et Ukrainast lähtuv vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksport oluliselt suureneks. Seega ei ole tõenäoline, et Ukraina suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumine põhjustaks dumpingu kordumist olulistes kogustes algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses.

D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (119) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet ligikaudu 20 liidu tootjat. Nende tootjate toodangut (mis põhineb koostööd tegevatelt tootjatelt kogutud teabel ning läbivaatamistaotlusest saadud andmetel liidu teiste tootjate kohta) käsitatakse seega liidu kogutoodanguna. Kõik need tootjad moodustavad seega liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(119)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet ligikaudu 20 liidu tootjat. Nende tootjate toodangut (mis põhineb koostööd tegevatelt tootjatelt kogutud teabel ning läbivaatamistaotlusest saadud andmetel liidu teiste tootjate kohta) käsitatakse seega liidu kogutoodanguna. Kõik need tootjad moodustavad seega liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (120) | Nagu põhjenduses 11 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:






  — | makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule; |
| --- | --- | --- |

(120)

Nagu põhjenduses 11 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

—

makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;

| — | mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

—

mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Liidu tarbimine

| (121) | Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu omatoodangu müügimaht liidu turul ja Eurostati statistikast saadud andmed impordimahu kohta liidu turul. |
| --- | --- |

(121)

Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu omatoodangu müügimaht liidu turul ja Eurostati statistikast saadud andmed impordimahu kohta liidu turul.

| (122) | Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tarbimine ELis 28 %. 2011. aastal vähenes see 6 %, 2012. aastal 8 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 10 protsendipunkti. Langustrendi saab osaliselt selgitada teatava tehnilise asendamisega, kuna veetorustike puhul on suundumus asendada terastorud alternatiivsete toodetega, nagu vask-, plast- või roostevabast terasest torud. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi kogutarbimine (tonnides) | 561 955 | 528 191 | 460 847 | 404 394 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 94 | 82 | 72 |

(122)

Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tarbimine ELis 28 %. 2011. aastal vähenes see 6 %, 2012. aastal 8 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 10 protsendipunkti. Langustrendi saab osaliselt selgitada teatava tehnilise asendamisega, kuna veetorustike puhul on suundumus asendada terastorud alternatiivsete toodetega, nagu vask-, plast- või roostevabast terasest torud.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

ELi kogutarbimine (tonnides)

561 955

528 191

460 847

404 394

Indeks (2010 = 100)

100

94

82

72

| (123) | Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et liidu tarbimist on oluliselt alahinnatud. Need isikud ei esitanud siiski usaldusväärseid tõendeid oma väite toetuseks, mistõttu ei saa selle väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(123)

Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et liidu tarbimist on oluliselt alahinnatud. Need isikud ei esitanud siiski usaldusväärseid tõendeid oma väite toetuseks, mistõttu ei saa selle väitega nõustuda.

2.   Import Valgevenest, HRVst ja Venemaalt

| (124) | Kuna uurimise käigus selgitati välja, et Ukrainast lähtuv dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu (vt põhjendused 17 ja 118 eespool), ei ole sellest riigist pärit vähest importi arvestatud koos teiste allpool esitatud analüüsi kaasatud riikide impordiga. |
| --- | --- |

(124)

Kuna uurimise käigus selgitati välja, et Ukrainast lähtuv dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu (vt põhjendused 17 ja 118 eespool), ei ole sellest riigist pärit vähest importi arvestatud koos teiste allpool esitatud analüüsi kaasatud riikide impordiga.

| (125) | Et hinnata Valgevenest, HRVst ja Venemaalt lähtuvat kumulatiivset importi, uuriti kõigi kolme riigi olukorda eraldi, pidades silmas algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimusi. |
| --- | --- |

(125)

Et hinnata Valgevenest, HRVst ja Venemaalt lähtuvat kumulatiivset importi, uuriti kõigi kolme riigi olukorda eraldi, pidades silmas algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimusi.

| (126) | Seoses koguste ja dumpingumarginaalidega ning arvestades väga väikeseid impordikoguseid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal, korraldas komisjon iga riigi kohta tõenäolisi ekspordimahte ja dumpingumarginaale käsitleva tulevikuanalüüsi juhuks, kui meetmed peaks kehtetuks tunnistatama. Analüüsist ilmnes, et tõenäoliselt suureneksid mahud üle tasemete, milleni jõuti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ja meetmete kehtetuks tunnistamise korral ületaksid need kindlasti vähese tähtsuse künnise (vt põhjendused 33, 56 ja 80 eespool). Samal viisil selgitas komisjon välja, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleksid tõenäolised dumpingumarginaalid olulised (vt põhjendused 30, 53 ja 78 eespool). |
| --- | --- |

(126)

Seoses koguste ja dumpingumarginaalidega ning arvestades väga väikeseid impordikoguseid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal, korraldas komisjon iga riigi kohta tõenäolisi ekspordimahte ja dumpingumarginaale käsitleva tulevikuanalüüsi juhuks, kui meetmed peaks kehtetuks tunnistatama. Analüüsist ilmnes, et tõenäoliselt suureneksid mahud üle tasemete, milleni jõuti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ja meetmete kehtetuks tunnistamise korral ületaksid need kindlasti vähese tähtsuse künnise (vt põhjendused 33, 56 ja 80 eespool). Samal viisil selgitas komisjon välja, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleksid tõenäolised dumpingumarginaalid olulised (vt põhjendused 30, 53 ja 78 eespool).

| (127) | Mis puudutab keskmist impordihinda, siis ei saa väga väikeseid impordikoguseid kasutada kokkuvõtlike järelduste tegemiseks. |
| --- | --- |

(127)

Mis puudutab keskmist impordihinda, siis ei saa väga väikeseid impordikoguseid kasutada kokkuvõtlike järelduste tegemiseks.

| (128) | Lisaks sellele näitas uurimine, et asjaomaste ettevõtjate konkurentsitingimused olid samasugused. Uurimisest nähtus, et Valgevenest, HRVst ja Venemaalt imporditud vaatlusalune toode ning liidu tootmisharu toodetav ja müüdav samasugune toode olid kõigi oma füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest sarnased. |
| --- | --- |

(128)

Lisaks sellele näitas uurimine, et asjaomaste ettevõtjate konkurentsitingimused olid samasugused. Uurimisest nähtus, et Valgevenest, HRVst ja Venemaalt imporditud vaatlusalune toode ning liidu tootmisharu toodetav ja müüdav samasugune toode olid kõigi oma füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest sarnased.

| (129) | Eespool esitatut arvesse võttes olid algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid Valgevene, HRV ja Venemaa puhul täidetud. Seetõttu uuriti nende kolme riigi importi kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(129)

Eespool esitatut arvesse võttes olid algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid Valgevene, HRV ja Venemaa puhul täidetud. Seetõttu uuriti nende kolme riigi importi kumulatiivselt.

a)   Maht

| (130) | Vaatlusaluse toote Valgevenest, HRVst ja Venemaalt liitu importimise maht vähenes 60 %: ligikaudu 7 000 tonnilt 2010. aastal ligikaudu 2 900 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. 2011. aastal suurenes see 31 %, enne kui 2012. aastal vähenes 62 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 28 protsendipunkti. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valgevenest pärit impordi maht | 25 | 55 | 0,1 | — |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 222 | 0 | 0 |
| Valgevenest pärit impordi turuosa | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Impordihind Valgevenest (eurot/tonn) | 677 | 1 246 | 600 | — |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 184 | 89 | — |
| HRVst pärit impordi maht | 712 | 375 | 458 | 118 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 53 | 64 | 17 |
| HRVst pärit impordi turuosa | 0,1 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,0 % |
| Impordihind HRVst (eurot/tonn) | 636 | 1 052 | 1 347 | 2 102 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 165 | 212 | 330 |
| Venemaalt pärit impordi maht | 6 396 | 8 937 | 4 440 | 2 790 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 140 | 69 | 44 |
| Venemaalt pärit impordi turuosa | 1,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 0,7 % |
| Venemaa impordi hind (eurot/tonn) | 470 | 506 | 513 | 462 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 108 | 109 | 98 |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi maht | 7 133 | 9 367 | 4 898 | 2 908 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 131 | 69 | 41 |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa | 1,3 % | 1,8 % | 1,1 % | 0,7 % |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi hind (eurot/tonn) | 488 | 532 | 591 | 528 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 109 | 121 | 111 |
| Allikas: Comext |

(130)

Vaatlusaluse toote Valgevenest, HRVst ja Venemaalt liitu importimise maht vähenes 60 %: ligikaudu 7 000 tonnilt 2010. aastal ligikaudu 2 900 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. 2011. aastal suurenes see 31 %, enne kui 2012. aastal vähenes 62 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 28 protsendipunkti.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Valgevenest pärit impordi maht

25

55

0,1

—

Indeks (2010 = 100)

100

222

0

0

Valgevenest pärit impordi turuosa

0 %

0 %

0 %

0 %

Impordihind Valgevenest (eurot/tonn)

677

1 246

600

—

Indeks (2010 = 100)

100

184

89

—

HRVst pärit impordi maht

712

375

458

118

Indeks (2010 = 100)

100

53

64

17

HRVst pärit impordi turuosa

0,1 %

0,1 %

0,1 %

0,0 %

Impordihind HRVst (eurot/tonn)

636

1 052

1 347

2 102

Indeks (2010 = 100)

100

165

212

330

Venemaalt pärit impordi maht

6 396

8 937

4 440

2 790

Indeks (2010 = 100)

100

140

69

44

Venemaalt pärit impordi turuosa

1,1 %

1,7 %

1,0 %

0,7 %

Venemaa impordi hind (eurot/tonn)

470

506

513

462

Indeks (2010 = 100)

100

108

109

98

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht

7 133

9 367

4 898

2 908

Indeks (2010 = 100)

100

131

69

41

Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa

1,3 %

1,8 %

1,1 %

0,7 %

Asjaomastest riikidest pärit impordi hind (eurot/tonn)

488

532

591

528

Indeks (2010 = 100)

100

109

121

111

Allikas: Comext

b)   Turuosa

| (131) | Valgevene, HRV ja Venemaa eksportijate vastav turuosa liidu turul vähenes 2010. aasta 1,3 %-lt 0,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt suurenes turuosa 2010. aasta 1,3 %-lt 1,8 %-le 2011. aastal, enne kui vähenes 1,1 %-ni 2012. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 0,7 %-ni. |
| --- | --- |

(131)

Valgevene, HRV ja Venemaa eksportijate vastav turuosa liidu turul vähenes 2010. aasta 1,3 %-lt 0,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt suurenes turuosa 2010. aasta 1,3 %-lt 1,8 %-le 2011. aastal, enne kui vähenes 1,1 %-ni 2012. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 0,7 %-ni.

c)   Hinnad

i)   Hinna kujunemine

| (132) | 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes Valgevenest, HRVst ja Venemaalt pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 11 % — 488 eurolt tonni kohta 2010. aastal 528 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt suurenesid hinnad 2011. aastal 9 % ja 2012. aastal 12 %, enne kui vähenesid 10 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(132)

2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes Valgevenest, HRVst ja Venemaalt pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 11 % — 488 eurolt tonni kohta 2010. aastal 528 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt suurenesid hinnad 2011. aastal 9 % ja 2012. aastal 12 %, enne kui vähenesid 10 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

ii)   Hinna allalöömine

| (133) | Mõtestatud järelduse tegemiseks ei saa tugineda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud väga vähesele vaatlusaluse toote müügile HRVst ja Venemaalt liitu. Seetõttu võrreldi liidu tootmisharu toodetava ja müüdava samasuguse toote hindu ning Valgevenes, HRVs ja Venemaal toodetava ning kogu ülejäänud maailmale müüdava uurimisaluse toote hindu. Sellest võrdlusest nähtus oluline hinna allalöömine. |
| --- | --- |

(133)

Mõtestatud järelduse tegemiseks ei saa tugineda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud väga vähesele vaatlusaluse toote müügile HRVst ja Venemaalt liitu. Seetõttu võrreldi liidu tootmisharu toodetava ja müüdava samasuguse toote hindu ning Valgevenes, HRVs ja Venemaal toodetava ning kogu ülejäänud maailmale müüdava uurimisaluse toote hindu. Sellest võrdlusest nähtus oluline hinna allalöömine.

3.   Import muudest kolmandatest riikidest

| | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indiast pärit impordi maht | 25 720 | 48 704 | 58 619 | 53 007 |
| Indiast pärit impordi turuosa | 4,6 % | 9,2 % | 12,7 % | 13,1 % |
| Türgist pärit impordi maht | 83 654 | 83 753 | 98 742 | 69 757 |
| Türgist pärit impordi turuosa | 14,9 % | 15,9 % | 21,4 % | 17,2 % |
| Ukrainast pärit impordi maht | 956 | 573 | 944 | 1 147 |
| Ukrainast pärit impordi turuosa | 0,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht | 34 948 | 42 714 | 38 518 | 30 374 |
| Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 6,2 % | 8,1 % | 8,4 % | 7,5 % |

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indiast pärit impordi maht

25 720

48 704

58 619

53 007

Indiast pärit impordi turuosa

4,6 %

9,2 %

12,7 %

13,1 %

Türgist pärit impordi maht

83 654

83 753

98 742

69 757

Türgist pärit impordi turuosa

14,9 %

15,9 %

21,4 %

17,2 %

Ukrainast pärit impordi maht

956

573

944

1 147

Ukrainast pärit impordi turuosa

0,2 %

0,1 %

0,2 %

0,3 %

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht

34 948

42 714

38 518

30 374

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

6,2 %

8,1 %

8,4 %

7,5 %

| (134) | Import Türgist ja Indiast suurenes vaatlusalusel perioodil. Ukrainast pärit impordi turuosa jäi väga väikeseks. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne. |
| --- | --- |

(134)

Import Türgist ja Indiast suurenes vaatlusalusel perioodil. Ukrainast pärit impordi turuosa jäi väga väikeseks. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne.

| (135) | Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et India ja Türgi suurenev turuosa on peaaegu täielikult hõlvanud liidu tootmisharu turuosa 12 %-lise kaotuse ning et madala hinnaga import Indiast ja Türgist on liidu tootmisharu ebakindla olukorra peamine põhjus. Selles osas tuleb meenutada, et käesoleva uurimise eesmärgiks on kindlaks teha, kas kehtivate meetmete tühistamine kolme riigi suhtes, mille puhul dumpingu kordumise tõenäosus on kindlaks tehtud, toob tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. Uurimise käigus leiti, et Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt ülejäänud maailma suunatud toodete müügi puhul oli hinna allalöömine märkimisväärne. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral korduks tõenäoliselt dumpinguhinnaga eksport neist riikidest ning selle tagajärjel suureneks tõenäoliselt ELi tootmisharu kahju. Türgist ja Indiast pärit impordi võimalik suurenemine vaatlusalusel perioodil ei mõjuta käesolevat hinnangut dumpingu ja kahju kordumise tõenäosuse kohta. |
| --- | --- |

(135)

Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et India ja Türgi suurenev turuosa on peaaegu täielikult hõlvanud liidu tootmisharu turuosa 12 %-lise kaotuse ning et madala hinnaga import Indiast ja Türgist on liidu tootmisharu ebakindla olukorra peamine põhjus. Selles osas tuleb meenutada, et käesoleva uurimise eesmärgiks on kindlaks teha, kas kehtivate meetmete tühistamine kolme riigi suhtes, mille puhul dumpingu kordumise tõenäosus on kindlaks tehtud, toob tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. Uurimise käigus leiti, et Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt ülejäänud maailma suunatud toodete müügi puhul oli hinna allalöömine märkimisväärne. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral korduks tõenäoliselt dumpinguhinnaga eksport neist riikidest ning selle tagajärjel suureneks tõenäoliselt ELi tootmisharu kahju. Türgist ja Indiast pärit impordi võimalik suurenemine vaatlusalusel perioodil ei mõjuta käesolevat hinnangut dumpingu ja kahju kordumise tõenäosuse kohta.

4.   Liidu tootmisharu olukord

| (136) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohast asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(136)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohast asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

4.1.   Makromajanduslikud elemendid

a)   Tootmine

| (137) | Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu toodang 437 000 tonnilt 2010. aastal 37 % võrra. Täpsemalt vähenes see 2011. aastal 14 %, 2012. aastal 19 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 4 protsendipunkti. Tootmise vähenemine oli seotud tarbimise vähenemisega, aga see tuli rohkem esile Indiast ja Türgist pärit impordi suurenemise tõttu. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 437 492 | 376 106 | 294 260 | 277 483 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 86 | 67 | 63 |

(137)

Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu toodang 437 000 tonnilt 2010. aastal 37 % võrra. Täpsemalt vähenes see 2011. aastal 14 %, 2012. aastal 19 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 4 protsendipunkti. Tootmise vähenemine oli seotud tarbimise vähenemisega, aga see tuli rohkem esile Indiast ja Türgist pärit impordi suurenemise tõttu.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

437 492

376 106

294 260

277 483

Indeks (2010 = 100)

100

86

67

63

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (138) | 2010. aastal oli tootmisvõimsus üle 1 700 000 tonni ja see vähenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Vähenemise põhjuseks oli asjaolu, et mõned ELi tootjad olid vähendanud päevaste tootmisvahetuste arvu. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 1 761 677 | 1 621 386 | 1 318 459 | 1 485 339 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 92 | 75 | 84 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 25 % | 23 % | 22 % | 19 % |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 93 | 90 | 75 |
| Allikas: Uurimine |

(138)

2010. aastal oli tootmisvõimsus üle 1 700 000 tonni ja see vähenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Vähenemise põhjuseks oli asjaolu, et mõned ELi tootjad olid vähendanud päevaste tootmisvahetuste arvu.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

1 761 677

1 621 386

1 318 459

1 485 339

Indeks (2010 = 100)

100

92

75

84

Tootmisvõimsuse rakendamine

25 %

23 %

22 %

19 %

Indeks (2010 = 100)

100

93

90

75

Allikas: Uurimine

| (139) | 2010. aastal oli tootmisvõimsuse rakendusaste 25 %. See vähenes 2011. aastal 23 %ni, 2012. aastal 22 %ni ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 19 %ni. Väikeseid tootmisvõimsuse rakendusastmeid saab peamiselt selgitada asjaoluga, et keevistorude tootmiseks kasutatavate tootmisseadmetega saab toota ka tooteid (põhiliselt õõnesprofiile), mis ei kuulu käesoleva uurimise alla. Seetõttu ei ole tootmisvõimsuse rakendusaste selle konkreetse tootmisharu puhul tingimata mõttekas kahjunäitaja. |
| --- | --- |

(139)

2010. aastal oli tootmisvõimsuse rakendusaste 25 %. See vähenes 2011. aastal 23 %ni, 2012. aastal 22 %ni ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 19 %ni. Väikeseid tootmisvõimsuse rakendusastmeid saab peamiselt selgitada asjaoluga, et keevistorude tootmiseks kasutatavate tootmisseadmetega saab toota ka tooteid (põhiliselt õõnesprofiile), mis ei kuulu käesoleva uurimise alla. Seetõttu ei ole tootmisvõimsuse rakendusaste selle konkreetse tootmisharu puhul tingimata mõttekas kahjunäitaja.

c)   Müügimaht

| (140) | Liidu tootmisharu oma toodangu müük sõltumatutele klientidele ELis vähenes 2011. aastal 16 %, 2012. aastal 21 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 3 protsendipunkti. Kokku vähenes kõnealune müügimaht 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 40 % võrra. Selle põhjuseks oli tarbimise vähenemine ning suurenenud import Indiast ja Türgist. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides) | 409 544 | 343 080 | 259 127 | 247 201 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 84 | 63 | 60 |
| Allikas: uurimine |

(140)

Liidu tootmisharu oma toodangu müük sõltumatutele klientidele ELis vähenes 2011. aastal 16 %, 2012. aastal 21 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 3 protsendipunkti. Kokku vähenes kõnealune müügimaht 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 40 % võrra. Selle põhjuseks oli tarbimise vähenemine ning suurenenud import Indiast ja Türgist.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

ELi müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides)

409 544

343 080

259 127

247 201

Indeks (2010 = 100)

100

84

63

60

Allikas: uurimine

d)   Turuosa

| (141) | Liidu tootmisharu turuosa oli 2010. aastal 73 %. See vähenes 2011. aastal 65 %ni ja 2012. aastal edasi 56 %ni, enne kui suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 61 %ni. Ühtekokku vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti võrra. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu turuosa | 73 % | 65 % | 56 % | 61 % |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 89 | 77 | 84 |
| Allikas: uurimine |

(141)

Liidu tootmisharu turuosa oli 2010. aastal 73 %. See vähenes 2011. aastal 65 %ni ja 2012. aastal edasi 56 %ni, enne kui suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 61 %ni. Ühtekokku vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti võrra.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tootmisharu turuosa

73 %

65 %

56 %

61 %

Indeks (2010 = 100)

100

89

77

84

Allikas: uurimine

e)   Kasv

| (142) | 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimine vähenes 28 %, vähenes ELi sõltumatutele klientidele suunatud müügimaht 40 %. Selle tagajärjel vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti. Seega liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil ei kasvanud. |
| --- | --- |

(142)

2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimine vähenes 28 %, vähenes ELi sõltumatutele klientidele suunatud müügimaht 40 %. Selle tagajärjel vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti. Seega liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil ei kasvanud.

f)   Tööhõive

| (143) | Liidu tootmisharu töötajate arv vähenes 2011. aastal 13 %, 2012. aastal 27 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 3 protsendipunkti. Kokku kahanes liidu tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 43 % võrra ehk enam kui 1 600 töötajalt vähem kui 1 000 töötajale. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (inimest) | 1 655 | 1 446 | 991 | 939 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 87 | 60 | 57 |
| Allikas: uurimine |

(143)

Liidu tootmisharu töötajate arv vähenes 2011. aastal 13 %, 2012. aastal 27 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 3 protsendipunkti. Kokku kahanes liidu tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 43 % võrra ehk enam kui 1 600 töötajalt vähem kui 1 000 töötajale.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööhõive (inimest)

1 655

1 446

991

939

Indeks (2010 = 100)

100

87

60

57

Allikas: uurimine

g)   Tootlikkus

| (144) | Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, alustades tasemelt 264 tonni aastas töötaja kohta, esialgu veidi kahanes — 2011. aastal 2 %. Edasi suurenes see 2012. aastal 14 protsendipunkti ja püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilsena. Liidu tootmisharu tootlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil ühtekokku 12 %. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 264 | 260 | 297 | 296 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 98 | 112 | 112 |
| Allikas: uurimine |

(144)

Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, alustades tasemelt 264 tonni aastas töötaja kohta, esialgu veidi kahanes — 2011. aastal 2 %. Edasi suurenes see 2012. aastal 14 protsendipunkti ja püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilsena. Liidu tootmisharu tootlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil ühtekokku 12 %.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

264

260

297

296

Indeks (2010 = 100)

100

98

112

112

Allikas: uurimine

h)   Müügihindu mõjutavad tegurid

| (145) | Liidu tootmisharu ühikuhinnad sõltumatutele klientidele müümisel suurenesid 2011. aastal 5 % ja 2012. aastal 1 protsendipunkti võrra, enne kui vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 protsendipunkti. Kokku suurenesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 2 % ehk 833 eurolt tonni kohta 848 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku hind ELi turul (eurot/tonn) | 833 | 871 | 881 | 848 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 105 | 106 | 102 |
| Allikas: uurimine |

(145)

Liidu tootmisharu ühikuhinnad sõltumatutele klientidele müümisel suurenesid 2011. aastal 5 % ja 2012. aastal 1 protsendipunkti võrra, enne kui vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 protsendipunkti. Kokku suurenesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 2 % ehk 833 eurolt tonni kohta 848 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ühiku hind ELi turul (eurot/tonn)

833

871

881

848

Indeks (2010 = 100)

100

105

106

102

Allikas: uurimine

i)   Dumpingumarginaali suurusjärk

| (146) | Uurimisega selgitati välja, et tõenäoliselt kordub dumping oluliste marginaalide ulatuses, mille suurusjärke ei saa Valgevene, HRV ja Venemaa puhul pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(146)

Uurimisega selgitati välja, et tõenäoliselt kordub dumping oluliste marginaalide ulatuses, mille suurusjärke ei saa Valgevene, HRV ja Venemaa puhul pidada tähtsusetuks.

| (147) | Nagu eespool osutatud, ei leia komisjon, et dumping võiks Ukraina puhul jätkuda või korduda. |
| --- | --- |

(147)

Nagu eespool osutatud, ei leia komisjon, et dumping võiks Ukraina puhul jätkuda või korduda.

j)   Taastumine varasemast dumpingust

| (148) | Eespool uuritud makronäitajad viitavad sellele, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma kavandatud eesmärgi — kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju –, on tootmisharu siiski veel väga ebakindel ja haavatav. Tõepoolest, vaatlusalusel perioodil vähenes tootmismaht 37 %, müügimaht ELi sõltumatutele klientidele vähenes 40 % ja tööhõive vähenes 43 %. Lisaks vähenes liidu tootmisharu turuosa ELi turul 2010. aasta 73 %-lt 61 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule väga kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

(148)

Eespool uuritud makronäitajad viitavad sellele, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma kavandatud eesmärgi — kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju –, on tootmisharu siiski veel väga ebakindel ja haavatav. Tõepoolest, vaatlusalusel perioodil vähenes tootmismaht 37 %, müügimaht ELi sõltumatutele klientidele vähenes 40 % ja tööhõive vähenes 43 %. Lisaks vähenes liidu tootmisharu turuosa ELi turul 2010. aasta 73 %-lt 61 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule väga kahjustavat mõju.

4.2.   Mikromajanduslikud elemendid

a)   Varud

| (149) | Valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarude tase oli 2011. aastani peaaegu stabiilne. See suurenes 2012. aastal 14 protsendipunkti, enne kui vähenes 10 protsendipunkti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Varude tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli seega 5 % suurem kui 2010. aastal. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 13 892 | 14 039 | 16 012 | 14 556 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 101 | 115 | 105 |
| Allikas: uurimine |

(149)

Valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarude tase oli 2011. aastani peaaegu stabiilne. See suurenes 2012. aastal 14 protsendipunkti, enne kui vähenes 10 protsendipunkti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Varude tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli seega 5 % suurem kui 2010. aastal.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

13 892

14 039

16 012

14 556

Indeks (2010 = 100)

100

101

115

105

Allikas: uurimine

b)   Töötasud

| (150) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid tööjõukulud 29 %. Täpsemalt vähenesid need 2011. aastal 2 %, 2012. aastal 15 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 12 protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil toimunud üleüldine langus on tingitud tööhõive vähenemisest. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aastased tööjõukulud (eurodes) | 20 602 275 | 20 266 132 | 17 140 089 | 14 578 317 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 98 | 83 | 71 |
| Allikas: uurimine |

(150)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid tööjõukulud 29 %. Täpsemalt vähenesid need 2011. aastal 2 %, 2012. aastal 15 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 12 protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil toimunud üleüldine langus on tingitud tööhõive vähenemisest.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Aastased tööjõukulud (eurodes)

20 602 275

20 266 132

17 140 089

14 578 317

Indeks (2010 = 100)

100

98

83

71

Allikas: uurimine

| (151) | Vaatlusalusel perioodil suurenesid tööjõukulud töötaja kohta 25 %. Seda põhjustas tõenäoliselt ajutine koondamiskuludega seotud olukord, mis tekkis töötajate arvu olulise vähenemise tõttu. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud aastas töötaja kohta (eurodes) | 12 449 | 14 015 | 17 296 | 15 525 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 113 | 139 | 125 |

(151)

Vaatlusalusel perioodil suurenesid tööjõukulud töötaja kohta 25 %. Seda põhjustas tõenäoliselt ajutine koondamiskuludega seotud olukord, mis tekkis töötajate arvu olulise vähenemise tõttu.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööjõukulud aastas töötaja kohta (eurodes)

12 449

14 015

17 296

15 525

Indeks (2010 = 100)

100

113

139

125

c)   Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus

| (152) | Vaatlusalusel perioodil paranes valimisse kuulunud liidu tootjate müügi kasumlikkus ELi turul 2010. aasta enam kui 7 % kahjumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 1 % kasumiks, väljendatuna protsendina netomüügist. Täpsemalt vähenes valimisse kuulunud liidu tootjate kahjum 2010. aasta 7,3 %-lt 5 %-le 2011. aastal ja 0,6 %-le 2012. aastal, enne kui muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väikeseks kasumiks 0,8 % tasemel. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist) | – 7,3 % | – 5,0 % | – 0,6 % | 0,8 % |
| Indeks (2010 = 100) | – 100 | – 69 | – 8 | 12 |
| Investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | – 19,2 % | – 11,8 % | 0,5 % | 4,3 % |
| Indeks (2010 = 100) | – 100 | – 62 | 3 | 22 |
| Allikas: uurimine |

(152)

Vaatlusalusel perioodil paranes valimisse kuulunud liidu tootjate müügi kasumlikkus ELi turul 2010. aasta enam kui 7 % kahjumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 1 % kasumiks, väljendatuna protsendina netomüügist. Täpsemalt vähenes valimisse kuulunud liidu tootjate kahjum 2010. aasta 7,3 %-lt 5 %-le 2011. aastal ja 0,6 %-le 2012. aastal, enne kui muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väikeseks kasumiks 0,8 % tasemel.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist)

– 7,3 %

– 5,0 %

– 0,6 %

0,8 %

Indeks (2010 = 100)

– 100

– 69

– 8

12

Investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

– 19,2 %

– 11,8 %

0,5 %

4,3 %

Indeks (2010 = 100)

– 100

– 62

3

22

Allikas: uurimine

| (153) | Kasumlikkuse suurenemist saab selgitada asjaoluga, et vaatlusalusel perioodil suurenesid müügihinnad 2 %, samal ajal kui tootmiskulud (peamiselt puudutab see kuumvaltsitud spiraaltorusid, mis moodustavad üle 60 % tootmiskuludest) vähenesid samal perioodil 6 % ning lisaks vähenesid oluliselt ka aastased tööjõukulud. Seega on valimisse kuulunud liidu tootjatel olnud järk-järgult võimalik kohaldada oma ELi turu klientide suhtes kasumlikke hindu. |
| --- | --- |

(153)

Kasumlikkuse suurenemist saab selgitada asjaoluga, et vaatlusalusel perioodil suurenesid müügihinnad 2 %, samal ajal kui tootmiskulud (peamiselt puudutab see kuumvaltsitud spiraaltorusid, mis moodustavad üle 60 % tootmiskuludest) vähenesid samal perioodil 6 % ning lisaks vähenesid oluliselt ka aastased tööjõukulud. Seega on valimisse kuulunud liidu tootjatel olnud järk-järgult võimalik kohaldada oma ELi turu klientide suhtes kasumlikke hindu.

| (154) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. See paranes 2010. aasta 19,2 % kahjumist 2011. aastal 11,8 % kahjumiks ja edasi 2012. aastal 0,5 % kasumiks ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4,3 % kasumiks. |
| --- | --- |

(154)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. See paranes 2010. aasta 19,2 % kahjumist 2011. aastal 11,8 % kahjumiks ja edasi 2012. aastal 0,5 % kasumiks ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4,3 % kasumiks.

d)   Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

| (155) | Äritegevuse netorahakäive püsis 2010. aastal – 44 miljoni euro tasemel. See suurenes 2011. aastal ligikaudu – 7 miljoni euroni, 2012. aastal 17 miljoni euroni ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 20 miljoni euroni. Ükski valimisse kuuluv liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega. Paranemist saab selgitada tootmiskulude ja tööjõukulude vähenemisega ning hindade väikese suurenemisega. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes) | – 44 322 891 | – 7 033 547 | 16 927 597 | 20 202 074 |
| Indeks (2010 = 100) | – 100 | – 16 | 38 | 46 |
| Allikas: uurimine |

(155)

Äritegevuse netorahakäive püsis 2010. aastal – 44 miljoni euro tasemel. See suurenes 2011. aastal ligikaudu – 7 miljoni euroni, 2012. aastal 17 miljoni euroni ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 20 miljoni euroni. Ükski valimisse kuuluv liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega. Paranemist saab selgitada tootmiskulude ja tööjõukulude vähenemisega ning hindade väikese suurenemisega.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Rahavoog (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes)

– 44 322 891

– 7 033 547

16 927 597

20 202 074

Indeks (2010 = 100)

– 100

– 16

38

46

Allikas: uurimine

e)   Investeeringud

| (156) | Liidu tootmisharu aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 2011. aastal 34 %, 2012. aastal suurenesid 90 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid lõpuks 59 protsendipunkti. Investeeringud, mis olid ette nähtud olemasolevate seadmete hooldamiseks ja väljavahetamiseks ning mitte tootmisvõimsuse suurendamiseks, vähenesid vaatlusalusel perioodil 3 %. | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | 1 149 094 | 757 750 | 1 789 210 | 1 111 661 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 66 | 156 | 97 |
| Allikas: uurimine |

(156)

Liidu tootmisharu aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 2011. aastal 34 %, 2012. aastal suurenesid 90 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid lõpuks 59 protsendipunkti. Investeeringud, mis olid ette nähtud olemasolevate seadmete hooldamiseks ja väljavahetamiseks ning mitte tootmisvõimsuse suurendamiseks, vähenesid vaatlusalusel perioodil 3 %.

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

1 149 094

757 750

1 789 210

1 111 661

Indeks (2010 = 100)

100

66

156

97

Allikas: uurimine

5.   Järeldus kahju kohta

| (157) | Vaatlusalusel perioodil paranesid oluliselt mitmed näitajad, eelkõige finantsnäitajad. Kasumlikkus paranes enam kui 7 % kahjumist 0,8 % kasumiks, mis on aga siiski väiksem kui eelmises uurimises osutatud sihtkasum 5 %. Investeeringutasuvus paranes enam kui 19 % kahjumist enam kui 4 % kasumiks ning rahakäibe tase paranes – 44 miljonilt eurolt 20 miljoni euroni. Nende tegurite põhjal võib väita, et liidu tootmisharul õnnestus osaliselt taastuda. |
| --- | --- |

(157)

Vaatlusalusel perioodil paranesid oluliselt mitmed näitajad, eelkõige finantsnäitajad. Kasumlikkus paranes enam kui 7 % kahjumist 0,8 % kasumiks, mis on aga siiski väiksem kui eelmises uurimises osutatud sihtkasum 5 %. Investeeringutasuvus paranes enam kui 19 % kahjumist enam kui 4 % kasumiks ning rahakäibe tase paranes – 44 miljonilt eurolt 20 miljoni euroni. Nende tegurite põhjal võib väita, et liidu tootmisharul õnnestus osaliselt taastuda.

| (158) | Teisest küljest ilmnes mõnede näitajate puhul 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel negatiivne areng. Tootmismaht vähenes 37 %, tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 25 %, ELi sõltumatutele klientidele suunatud müügimahud vähenesid 40 %, liidu tootmisharu turuosa vähenes 12 protsendipunkti ja tööhõive vähenes 43 %. |
| --- | --- |

(158)

Teisest küljest ilmnes mõnede näitajate puhul 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel negatiivne areng. Tootmismaht vähenes 37 %, tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 25 %, ELi sõltumatutele klientidele suunatud müügimahud vähenesid 40 %, liidu tootmisharu turuosa vähenes 12 protsendipunkti ja tööhõive vähenes 43 %.

| (159) | Dumpinguvastased meetmed on osaliselt oma eesmärgi täitnud, kõrvaldades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Liidu tootmisharu on taas muutunud veidi kasumlikuks, seda aga oma turuosa vähenemise hinnaga liidus. Liidu tootmisharu on suutnud parandada oma finantsolukorda, eelistades hindu mahtudele. Seega on selge, et liidu tootmisharu ei ole varasema dumpingu mõjust veel täielikult toibunud ja on endiselt ebakindlas seisus ning seetõttu dumpingu võimaliku kordumise korral äärmiselt haavatav. |
| --- | --- |

(159)

Dumpinguvastased meetmed on osaliselt oma eesmärgi täitnud, kõrvaldades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Liidu tootmisharu on taas muutunud veidi kasumlikuks, seda aga oma turuosa vähenemise hinnaga liidus. Liidu tootmisharu on suutnud parandada oma finantsolukorda, eelistades hindu mahtudele. Seega on selge, et liidu tootmisharu ei ole varasema dumpingu mõjust veel täielikult toibunud ja on endiselt ebakindlas seisus ning seetõttu dumpingu võimaliku kordumise korral äärmiselt haavatav.

| (160) | Isegi kui liidu tootmisharu haavatavat olukorda käsitati olulise kahjuna, ei saa selle põhjuseks pidada asjaomastest riikidest pärit importi. Kolme asjaomase riigi (Ukraina puhul selgitati uurimisega välja, et dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu) kumulatiivne turuosa moodustab vähem kui 1 % liidu turust. Asjaomaste riikide poolse hinnasurve puudumisel on liidu tootmisharu saanud säilitada hinnad kasumlikkuse saavutamiseks piisaval tasemel, kuigi märgatavalt alla sihtkasumi. |
| --- | --- |

(160)

Isegi kui liidu tootmisharu haavatavat olukorda käsitati olulise kahjuna, ei saa selle põhjuseks pidada asjaomastest riikidest pärit importi. Kolme asjaomase riigi (Ukraina puhul selgitati uurimisega välja, et dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu) kumulatiivne turuosa moodustab vähem kui 1 % liidu turust. Asjaomaste riikide poolse hinnasurve puudumisel on liidu tootmisharu saanud säilitada hinnad kasumlikkuse saavutamiseks piisaval tasemel, kuigi märgatavalt alla sihtkasumi.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Import HRVst, Valgevenest ja Venemaalt

| (161) | Eespool esitatud suundumuste põhjal saab öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma kavandatud eesmärgi — kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju. Teisalt aga tuleb öelda, et nagu nähtub mitmete kahjunäitajate negatiivsest arengust, on tootmisharu siiski veel väga haavatav. |
| --- | --- |

(161)

Eespool esitatud suundumuste põhjal saab öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma kavandatud eesmärgi — kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju. Teisalt aga tuleb öelda, et nagu nähtub mitmete kahjunäitajate negatiivsest arengust, on tootmisharu siiski veel väga haavatav.

| (162) | Nagu eespool osutatud, on kõigi kolme riigi eksportijatel olemas vajalik vaba tootmisvõimsus ekspordi väga kiireks suurendamiseks. Võttes arvesse ELi turu tulusamaid hindu, võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatesse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed kogused ümber ELi turule. See dumpinguhinnaga impordi suurenemine, mille puhul lüüakse alla liidu tootmisharu hinnad, tõenäoliselt suurendab hinnasurvet liidu turul, halvendades seega liidu tootmisharu niigi haavatavat olukorda. Sellist järsku arengut täheldati juba eelmise uurimise käigus, kui nendest kolmest riigist ELi suunatud impordi turuosa suurenes vaid kolme ja poole aasta jooksul kolm korda ehk 2004. aasta 6,2 %-lt 18,7 %-le uurimisperioodil (1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007). HRV, Valgevene ja Venemaa eksportivad tootjad on seega juba näidanud oma suutlikkust kiiresti suurendada liitu suunatud ekspordimahte. |
| --- | --- |

(162)

Nagu eespool osutatud, on kõigi kolme riigi eksportijatel olemas vajalik vaba tootmisvõimsus ekspordi väga kiireks suurendamiseks. Võttes arvesse ELi turu tulusamaid hindu, võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatesse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed kogused ümber ELi turule. See dumpinguhinnaga impordi suurenemine, mille puhul lüüakse alla liidu tootmisharu hinnad, tõenäoliselt suurendab hinnasurvet liidu turul, halvendades seega liidu tootmisharu niigi haavatavat olukorda. Sellist järsku arengut täheldati juba eelmise uurimise käigus, kui nendest kolmest riigist ELi suunatud impordi turuosa suurenes vaid kolme ja poole aasta jooksul kolm korda ehk 2004. aasta 6,2 %-lt 18,7 %-le uurimisperioodil (1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007). HRV, Valgevene ja Venemaa eksportivad tootjad on seega juba näidanud oma suutlikkust kiiresti suurendada liitu suunatud ekspordimahte.

| (163) | Seega saab eespool esitatu põhjal järeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on kahju kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(163)

Seega saab eespool esitatu põhjal järeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on kahju kordumine tõenäoline.

2.   Ukrainast pärit import

| (164) | Pidades silmas järeldust, et Ukraina puhul dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu, ei ole siinkohal vaja analüüsida kahju kordumise tõenäosust. |
| --- | --- |

(164)

Pidades silmas järeldust, et Ukraina puhul dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu, ei ole siinkohal vaja analüüsida kahju kordumise tõenäosust.

G.   LIIDU HUVID

| (165) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(165)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

1.   Liidu tootmisharu huvid

| (166) | Uurimisest nähtub, et liidu tootmisharu on ikka veel väga haavatav. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt oma eesmärgi täitnud, kõrvaldades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Liidu tootmisharu on taas muutunud veidi kasumlikuks, seda aga oma turuosa vähenemise hinnaga liidu turul. Liidu tootmisharu on suutnud parandada oma finantsolukorda, eelistades kehtivate meetmete tõttu pigem hindu kui mahte. Meetmete lõpetamine suurendab hinnasurvet liidu turule ja viib uuesti kahjude tekkeni. Seetõttu on liidu tootmisharu huvides meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(166)

Uurimisest nähtub, et liidu tootmisharu on ikka veel väga haavatav. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt oma eesmärgi täitnud, kõrvaldades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Liidu tootmisharu on taas muutunud veidi kasumlikuks, seda aga oma turuosa vähenemise hinnaga liidu turul. Liidu tootmisharu on suutnud parandada oma finantsolukorda, eelistades kehtivate meetmete tõttu pigem hindu kui mahte. Meetmete lõpetamine suurendab hinnasurvet liidu turule ja viib uuesti kahjude tekkeni. Seetõttu on liidu tootmisharu huvides meetmed säilitada.

2.   Importijate ja kasutajate huvid

| (167) | Komisjon võttis koostöö tegemise eesmärgil ühendust liidu enam kui 100 sõltumatu importija ja kasutajaga, kellest aga ükski ei vastanud. Seda saab selgitada väga väikeste ekspordimahtudega, mida asjaomased riigid liidu turule suunavad. Igal juhul ei osuta ükski tegur sellele, et importijad või kasutajad oleksid meetmete pikendamise korral ebaproportsionaalselt mõjutatud. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon võttis koostöö tegemise eesmärgil ühendust liidu enam kui 100 sõltumatu importija ja kasutajaga, kellest aga ükski ei vastanud. Seda saab selgitada väga väikeste ekspordimahtudega, mida asjaomased riigid liidu turule suunavad. Igal juhul ei osuta ükski tegur sellele, et importijad või kasutajad oleksid meetmete pikendamise korral ebaproportsionaalselt mõjutatud.

| (168) | Eespool nimetatut arvesse võttes leitakse seega, et meetmete pikendamine tõenäoliselt ei mõjuta liidu importijate ja kasutajate olukorda. |
| --- | --- |

(168)

Eespool nimetatut arvesse võttes leitakse seega, et meetmete pikendamine tõenäoliselt ei mõjuta liidu importijate ja kasutajate olukorda.

3.   Ebapiisava pakkumise ja konkurentsiga seotud oht Euroopa Liidu turul

| (169) | ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 28 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 400 000 tonnini. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus on vaatlusalusel perioodil pidevalt ületanud ELi nõudlust, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligi 1 500 000 tonnini. ELi tootjate vahel on piisavalt konkurentsi. Lisaks oli liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 19 %, sest see toodab ühtede ja samade tootmisseadmetega erinevaid tooteid (vaatlusalune toode ja muud tooted, nagu õõnesprofiilid). Seega on liidu tootmisharul nõudluse suurenemise korral vaba tootmisvõimsust oma toodangut tootevaliku muutmise abil suurendada. Osa nõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, mille suhtes ei kohaldata meetmeid, eelkõige Indiast ja Türgist. |
| --- | --- |

(169)

ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 28 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 400 000 tonnini. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus on vaatlusalusel perioodil pidevalt ületanud ELi nõudlust, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligi 1 500 000 tonnini. ELi tootjate vahel on piisavalt konkurentsi. Lisaks oli liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 19 %, sest see toodab ühtede ja samade tootmisseadmetega erinevaid tooteid (vaatlusalune toode ja muud tooted, nagu õõnesprofiilid). Seega on liidu tootmisharul nõudluse suurenemise korral vaba tootmisvõimsust oma toodangut tootevaliku muutmise abil suurendada. Osa nõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, mille suhtes ei kohaldata meetmeid, eelkõige Indiast ja Türgist.

| (170) | Eespool esitatud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote ebapiisava pakkumise või konkurentsipiirangu ELi turul. |
| --- | --- |

(170)

Eespool esitatud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote ebapiisava pakkumise või konkurentsipiirangu ELi turul.

4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (171) | Eespool esitatu põhjal on ilmne, et meetmete jätkuva rakendamise negatiivne mõju oleks piiratud ning kindlasti ei oleks see ebaproportsionaalne kasu suhtes, mida liidu tootmisharu saaks meetmete rakendamise pikendamise korral. |
| --- | --- |

(171)

Eespool esitatu põhjal on ilmne, et meetmete jätkuva rakendamise negatiivne mõju oleks piiratud ning kindlasti ei oleks see ebaproportsionaalne kasu suhtes, mida liidu tootmisharu saaks meetmete rakendamise pikendamise korral.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (172) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul märkusi. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(172)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul märkusi. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (173) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt, Taist ja Ukrainast pärit teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes. |
| --- | --- |

(173)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt, Taist ja Ukrainast pärit teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes.

| (174) | Ukraina puhul tuleks meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada, kuna jõuti järeldusele, et dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu (vt põhjendused 17 ja 118 eespool). |
| --- | --- |

(174)

Ukraina puhul tuleks meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada, kuna jõuti järeldusele, et dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu (vt põhjendused 17 ja 118 eespool).

| (175) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(175)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (176) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (5). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta. |
| --- | --- |

(176)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (5). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.

| (177) | Käesolev määrus on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(177)

Käesolev määrus on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit rauast ja legeerimata terasest ümmarguse ristlõikega ja kuni 168,3 mm välisdiameetriga keevistorude (välja arvatud nafta ja gaasi torujuhtmetes kasutatavad magistraaltorud ning nafta- ja gaasipuuraukudes kasutatavad surve- ja puurtorud ning tsiviillennunduses kasutatavad täppistorud ja külge ühendatud liitmikega torud, mis sobivad gaasi ning vedeliku juhtimiseks) impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 alla (TARICi koodid 7306304120, 7306304920, 7306307280 ja 7306307780).

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine.

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Kõik äriühingud | 90,6 % | — |
| Venemaa | TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company ja Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works) | 16,8 % | A892 |
| OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works ja Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant) | 10,1 % | A893 |
| Kõik muud äriühingud | 20,5 % | A999 |
| Valgevene | Kõik äriühingud | 38,1 % | – |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Kõik äriühingud

90,6 %

—

Venemaa

TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company ja Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)

16,8 %

A892

OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works ja Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)

10,1 %

A893

Kõik muud äriühingud

20,5 %

A999

Valgevene

Kõik äriühingud

38,1 %

–

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolevaga lõpetatakse artikli 1 lõikes 1 osutatud, Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane menetlus.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 343, 19.12.2008, lk 1.

2

(3)  ELT C 136, 15.5.2013, lk 25.

3

(4)  ELT C 372, 19.12.2013, lk 21.

4

(5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

5

---

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/111,

26. jaanuar 2015,

millega kehtestatakse meetmed, et leevendada huntahvena (Dicentrarchus labrax) varude säilimisele avalduvat tõsist ohtu Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 12 on sätestatud, et nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitset ähvardava ohuga, võib võtta erakorralisi meetmeid. Komisjon võib liikmesriigi põhjendatud taotluse korral või omal algatusel võtta vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid maksimaalselt kuuekuuliseks ajavahemikuks, et seda ohtu vähendada. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 12 on sätestatud, et nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitset ähvardava ohuga, võib võtta erakorralisi meetmeid. Komisjon võib liikmesriigi põhjendatud taotluse korral või omal algatusel võtta vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid maksimaalselt kuuekuuliseks ajavahemikuks, et seda ohtu vähendada.

| (2) | Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teaduslike nõuannete kohaselt on huntahvena (Dicentrarchus labrax) biomass Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ICESi püügipiirkonnad IVb,c ja VIIa, d–h) järsult vähenenud väheneva juurdekasvu ja suureneva kalastussuremuse tõttu. Kudekarja biomass on lähenemas madalaimale ajalooliselt täheldatud tasemele. Praegune kalastussuremus on peaaegu neli korda suurem, kui varud suudavad vastu pidada. Seega soovitab ICES rakendada meetmeid, et märkimisväärselt vähendada kalastussuremust kalavaru kogu ulatuses. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) teaduslike nõuannete kohaselt on huntahvena (Dicentrarchus labrax) biomass Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ICESi püügipiirkonnad IVb,c ja VIIa, d–h) järsult vähenenud väheneva juurdekasvu ja suureneva kalastussuremuse tõttu. Kudekarja biomass on lähenemas madalaimale ajalooliselt täheldatud tasemele. Praegune kalastussuremus on peaaegu neli korda suurem, kui varud suudavad vastu pidada. Seega soovitab ICES rakendada meetmeid, et märkimisväärselt vähendada kalastussuremust kalavaru kogu ulatuses.

| (3) | Ühendkuningriik taotles 19. detsembri 2014. aasta kirjaga, et komisjon peaks võtma meetmeid määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohaselt, et sulgeda ICESi püügipiirkond VIIe huntahvena pelaagilise püügi suhtes ajavahemikul jaanuar–aprill 2015, et vähendada püügisurvet huntahvena kudekogumite kaitseks. Taotlusest teatati Belgiale, Prantsusmaale, Iirimaale ja Madalmaadele ning nii loodepiirkonna vete kui ka Põhjamere nõuandekomisjonile. Belgia, Prantsusmaa ja Madalmaad on esitanud komisjonile oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik taotles 19. detsembri 2014. aasta kirjaga, et komisjon peaks võtma meetmeid määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohaselt, et sulgeda ICESi püügipiirkond VIIe huntahvena pelaagilise püügi suhtes ajavahemikul jaanuar–aprill 2015, et vähendada püügisurvet huntahvena kudekogumite kaitseks. Taotlusest teatati Belgiale, Prantsusmaale, Iirimaale ja Madalmaadele ning nii loodepiirkonna vete kui ka Põhjamere nõuandekomisjonile. Belgia, Prantsusmaa ja Madalmaad on esitanud komisjonile oma märkused.

| (4) | Prantsusmaa märkused on seotud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohaldatavusega, püügitegevusest tulenevate ohtude ja menetlusega, tõsise ohu tõendamisega ning erinevate püügiviiside võimaliku diskrimineerimisega. Belgia reageeris positiivselt Ühendkuningriigi taotlusele. Madalmaad tegid ettepaneku meetmete laiendamiseks, et hõlmata suuremaid piirkondi ja muud kalapüüki. Seoses määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohase reguleerimisala ja menetlusega tuleb märkida, et see säte ei ole piiratud ühegi põhjusega ja seega võib seda kohaldada igasuguse ohu korral, mis on tingitud kalapüügist või muudest põhjustest, ja kõnealuse artikliga ettenähtud tähtajad on põhjendatud kiireloomulise vajadusega tegeleda tõsise ohuga. Tõendid selle kohta, et huntahvenat ähvardab praegusel juhul oht, põhinevad teaduslikel alustel, nagu on sätestatud allpool. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa märkused on seotud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohaldatavusega, püügitegevusest tulenevate ohtude ja menetlusega, tõsise ohu tõendamisega ning erinevate püügiviiside võimaliku diskrimineerimisega. Belgia reageeris positiivselt Ühendkuningriigi taotlusele. Madalmaad tegid ettepaneku meetmete laiendamiseks, et hõlmata suuremaid piirkondi ja muud kalapüüki. Seoses määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohase reguleerimisala ja menetlusega tuleb märkida, et see säte ei ole piiratud ühegi põhjusega ja seega võib seda kohaldada igasuguse ohu korral, mis on tingitud kalapüügist või muudest põhjustest, ja kõnealuse artikliga ettenähtud tähtajad on põhjendatud kiireloomulise vajadusega tegeleda tõsise ohuga. Tõendid selle kohta, et huntahvenat ähvardab praegusel juhul oht, põhinevad teaduslikel alustel, nagu on sätestatud allpool.

| (5) | Huntahven tuleb detsembrist kuni aprillini teatavatesse piirkondadesse kudema. Huntahvena varud sõltuvad sellest sigimisfaasist. Kõnealusel ajavahemikul toimub kudekogumite sihtpüük, mis oluliselt mõjutab varude üldist kalastussuremust ja eelkõige nende täiskasvanud kalade arvukust, kes võiksid edukalt paljuneda. Püügistatistika kinnitab, et sellise püügiviisiga tõmmatakse välja peamiselt täiskasvanud kalad, kes ei saa seetõttu aidata kaasa kalavarude taastootmisele. |
| --- | --- |

(5)

Huntahven tuleb detsembrist kuni aprillini teatavatesse piirkondadesse kudema. Huntahvena varud sõltuvad sellest sigimisfaasist. Kõnealusel ajavahemikul toimub kudekogumite sihtpüük, mis oluliselt mõjutab varude üldist kalastussuremust ja eelkõige nende täiskasvanud kalade arvukust, kes võiksid edukalt paljuneda. Püügistatistika kinnitab, et sellise püügiviisiga tõmmatakse välja peamiselt täiskasvanud kalad, kes ei saa seetõttu aidata kaasa kalavarude taastootmisele.

| (6) | Vastavalt ICESi ja STECFi teaduslikule hinnangule vastutab kutseline kalapüük pelaagiliste traalidega rohkem kui 25 % kalastussuremuse eest. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt ICESi ja STECFi teaduslikule hinnangule vastutab kutseline kalapüük pelaagiliste traalidega rohkem kui 25 % kalastussuremuse eest.

| (7) | Tõsine oht mere bioloogiliste ressursside kaitsele tuleneb kalavarude paljunemisvõimele tehtavast suurest kahjust, sest kudekarja biomass on järsult langenud, koos eeldusega, et jätkuv sihtpüük võib põhjustada kudekarjale pöördumatut kahju. Komisjon leiab, et nõuetekohaselt põhjendatud tungiv kiireloomulisus on olemas, sest 1) kudemisaeg on alanud ja 2) kõnealuste kudekarjade püüki on samuti alustatud. Teaduslikud tõendid toetavad kiiret tegutsemist huntahvena käimasoleval kudemisajal, võttes meetmeid, mida kohaldatakse viivitamata ja mis kehtivad kuni 30. aprillini 2015. |
| --- | --- |

(7)

Tõsine oht mere bioloogiliste ressursside kaitsele tuleneb kalavarude paljunemisvõimele tehtavast suurest kahjust, sest kudekarja biomass on järsult langenud, koos eeldusega, et jätkuv sihtpüük võib põhjustada kudekarjale pöördumatut kahju. Komisjon leiab, et nõuetekohaselt põhjendatud tungiv kiireloomulisus on olemas, sest 1) kudemisaeg on alanud ja 2) kõnealuste kudekarjade püüki on samuti alustatud. Teaduslikud tõendid toetavad kiiret tegutsemist huntahvena käimasoleval kudemisajal, võttes meetmeid, mida kohaldatakse viivitamata ja mis kehtivad kuni 30. aprillini 2015.

| (8) | Seetõttu on hädavajalik võtta meetmeid, et keelata huntahvena sihtpüük pelaagiliste traalidega väga tundlikul kudemisajal jaanuarist kuni 30. aprillini 2015. Edasised viivitused varude kaitsmisel võivad märkimisväärselt vähendada erakorraliste meetmete tõhusust või selle sootuks kõrvaldada. Meetmete tõhususe tugevdamiseks kutsutakse ka ettevõtjaid üles mitte teostama käesoleva määruse kohaldamise ajal püütud huntahvena lossimist ja ümberlaadimist. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu on hädavajalik võtta meetmeid, et keelata huntahvena sihtpüük pelaagiliste traalidega väga tundlikul kudemisajal jaanuarist kuni 30. aprillini 2015. Edasised viivitused varude kaitsmisel võivad märkimisväärselt vähendada erakorraliste meetmete tõhusust või selle sootuks kõrvaldada. Meetmete tõhususe tugevdamiseks kutsutakse ka ettevõtjaid üles mitte teostama käesoleva määruse kohaldamise ajal püütud huntahvena lossimist ja ümberlaadimist.

| (9) | Selleks et tõhusalt kaitsta kudemispiirkondi, mille asupaigad on väga erinevad, peaksid erakorralised meetmed katma kogu kalavarude levikuala, st Keldi mere, La Manche'i väina, Iiri mere ja Põhjamere lõunaosa (ICESi püügipiirkonnad IVb,c ning VIIa, d–h) ja hõlmama püüki pelaagilise traaliga. Lisaks on hõlmatud ICESi piirkonnad VIIj,k, et vältida püügitegevuse ümberpaiknemist, sest varude jagunemine ei ole täielikult kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tõhusalt kaitsta kudemispiirkondi, mille asupaigad on väga erinevad, peaksid erakorralised meetmed katma kogu kalavarude levikuala, st Keldi mere, La Manche'i väina, Iiri mere ja Põhjamere lõunaosa (ICESi püügipiirkonnad IVb,c ning VIIa, d–h) ja hõlmama püüki pelaagilise traaliga. Lisaks on hõlmatud ICESi piirkonnad VIIj,k, et vältida püügitegevuse ümberpaiknemist, sest varude jagunemine ei ole täielikult kindlaks määratud.

| (10) | Prantsusmaa pakutud alternatiivsed meetmed ei võimaldaks saavutada sama tulemust kui käesolevas määruses sätestatud meetmed, sest nende tõhusus on teadmata. Selleks et huntahvena varusid veelgi paremini kaitsta, võib hilisemas etapis võtta täiendavaid meetmeid seoses teiste püügiviiside mõjuga. |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaa pakutud alternatiivsed meetmed ei võimaldaks saavutada sama tulemust kui käesolevas määruses sätestatud meetmed, sest nende tõhusus on teadmata. Selleks et huntahvena varusid veelgi paremini kaitsta, võib hilisemas etapis võtta täiendavaid meetmeid seoses teiste püügiviiside mõjuga.

| (11) | Prantsusmaa on esitanud teabe, mis tõendab, et pelaagilise püügi laevad, mis kasutavad püügivahendeid, mille võrgusilma suurus on vahemikus 32–69 mm, ei soovi püüda huntahvenat ning selliste laevade kaaspüügi mõju on minimaalne. |
| --- | --- |

(11)

Prantsusmaa on esitanud teabe, mis tõendab, et pelaagilise püügi laevad, mis kasutavad püügivahendeid, mille võrgusilma suurus on vahemikus 32–69 mm, ei soovi püüda huntahvenat ning selliste laevade kaaspüügi mõju on minimaalne.

| (12) | Huntahvenavarude olukord määrusega hõlmatavates piirkondades vastab kõigile nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse kriteeriumidele, mis on seotud tõsise ohuga kõnealuste varude säilimisele, ja komisjon võib seega vastu võtta käesolevas määruses sisalduvad meetmed määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohaselt omal algatusel ja Ühendkuningriigi taotlusel. |
| --- | --- |

(12)

Huntahvenavarude olukord määrusega hõlmatavates piirkondades vastab kõigile nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse kriteeriumidele, mis on seotud tõsise ohuga kõnealuste varude säilimisele, ja komisjon võib seega vastu võtta käesolevas määruses sisalduvad meetmed määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohaselt omal algatusel ja Ühendkuningriigi taotlusel.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed saadetakse kalanduse ja vesiviljeluse komiteele arvamuse avaldamiseks, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed saadetakse kalanduse ja vesiviljeluse komiteele arvamuse avaldamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse erakorralised meetmed seoses huntahvena varudega ICESi püügipiirkondades IVb,c, VIIa,d–k, et leevendada otsest ja tõsist kahju kalavarudele.

Artikkel 2

Meetmed

Käesoleva määruse kohaldamise ajal on keelatud püüda huntahvenat (Dicentrarchus labrax) ICESi püügipiirkondades IVb,c, VIIa,d–k pelaagiliste traalidega (traallaudadega põhjatraalid ja paarispüügi traalid), mille võrgusilma suurus on 70 mm või suurem.

Selliseid püügivahendeid kasutavatel laevadel on samuti keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida käesoleva määruse kohaldamise ajal samades piirkondades püütud huntahvenat.

Liikmesriigid teatavad huntahvena püügist pelaagiliste vahenditega (traallaudadega põhjatraalid või paarispüügi traalid) komisjonile 14 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse kuni 30. aprillini 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

---

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/112,

26. jaanuar 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 340,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 109,9 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 189,5 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| TR | 174,5 |
| ZZ | 202,2 |
| 0709 93 10 | MA | 227,9 |
| TR | 214,8 |
| ZZ | 221,4 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| MA | 62,4 |
| TN | 53,6 |
| TR | 66,4 |
| ZZ | 57,6 |
| 0805 20 10 | IL | 102,5 |
| MA | 90,9 |
| ZZ | 96,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 87,6 |
| IL | 110,1 |
| JM | 118,0 |
| MA | 140,2 |
| TR | 118,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0805 50 10 | TR | 63,9 |
| ZZ | 63,9 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 89,3 |
| MK | 26,7 |
| US | 184,8 |
| ZZ | 91,6 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 202,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

340,0

IL

160,5

MA

109,9

TR

147,7

ZZ

189,5

0707 00 05

JO

229,9

TR

174,5

ZZ

202,2

0709 93 10

MA

227,9

TR

214,8

ZZ

221,4

0805 10 20

EG

47,8

MA

62,4

TN

53,6

TR

66,4

ZZ

57,6

0805 20 10

IL

102,5

MA

90,9

ZZ

96,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

87,6

IL

110,1

JM

118,0

MA

140,2

TR

118,6

ZZ

114,9

0805 50 10

TR

63,9

ZZ

63,9

0808 10 80

BR

65,4

CL

89,3

MK

26,7

US

184,8

ZZ

91,6

0808 30 90

CL

265,9

US

138,7

ZZ

202,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/113,

26. jaanuar 2015,

millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel munasektoris ja ovoalbumiini puhul avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 539/2007 (2) on avatud tariifikvoodid munasektori toodete ja ovoalbumiini importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 539/2007 (2) on avatud tariifikvoodid munasektori toodete ja ovoalbumiini importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1. detsembrist kuni 7. detsembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1. detsembrist kuni 7. detsembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. aprillist kuni 30. juunini 2015, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 539/2007, 15. mai 2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine munasektoris ja ovoalbumiini puhul (ELT L 128, 16.5.2007, lk 19).

2

---

LISA

| Järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodil 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 saada olevatele kogustele
  (kilogrammides ja koorega munade ekvivalendiks arvestatuna) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 108 000 000 |
| 09.4401 | 3 632 368 |
| 09.4402 | 9 854 500 |

Järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodil 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 saada olevatele kogustele

(kilogrammides ja koorega munade ekvivalendiks arvestatuna)

09.4015

108 000 000

09.4401

3 632 368

09.4402

9 854 500

---

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/114,

26. jaanuar 2015,

millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 536/2007 (2) on avatud aastane tariifikvoot Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnulihatoodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 536/2007 (2) on avatud aastane tariifikvoot Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnulihatoodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1. detsembrist kuni 7. detsembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1. detsembrist kuni 7. detsembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 536/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. aprillist kuni 30. juunini 2015, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 536/2007, 15. mai 2007, millega sätestatakse Ameerika Ühendriikidele eraldatud tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris (ELT L 128, 16.5.2007, lk 6).

2

---

LISA

| Järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 saada olevatele kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 16 008 750 |

Järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 saada olevatele kogustele

(kilogrammides)

09.4169

16 008 750

---

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/40

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/115,

26. jaanuar 2015,

millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1384/2007 alusel avatud Iisraelist pärit kodulinnuliha tariifikvoodi raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1384/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Iisraelist pärit kodulinnulihatoodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1384/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Iisraelist pärit kodulinnulihatoodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuar kuni 31. märts 2015 on väiksemad kui saadaolevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuar kuni 31. märts 2015 on väiksemad kui saadaolevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 1384/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. aprill kuni 30. juuni 2015, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1384/2007, 26. november 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2398/96 rakendussätted Iisraelist pärit kodulinnulihasektori toodete ühendusse importimise teatavate tariifikvootide avamise ja nende haldamise puhul (ELT L 309, 27.11.2007, lk 40).

2

---

LISA

| Järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprill kuni 30. juuni 2015 saadaolevatele kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 830 000 |

Järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprill kuni 30. juuni 2015 saadaolevatele kogustele

(kilogrammides)

09.4091

140 000

09.4092

830 000

---

OTSUSED

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/42

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/116,

26. jaanuar 2015,

Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 300 lõiget 3 ja artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2014. aasta otsust 2014/930/EL, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis (1),

võttes arvesse kõikide liikmesriikide ettepanekuid

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 300 lõikes 3 nähakse ette, et Regioonide Komitee koosneb liikmetest ja asendusliikmetest, kes on piirkondlike ja kohalike organite esindajad, kellel on ka piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 300 lõikes 3 nähakse ette, et Regioonide Komitee koosneb liikmetest ja asendusliikmetest, kes on piirkondlike ja kohalike organite esindajad, kellel on ka piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 305 nimetab nõukogu kõikide liikmesriikide ettepanekute põhjal viieks aastaks ametisse Regioonide Komitee liikmed ja sama palju asendusliikmeid. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 305 nimetab nõukogu kõikide liikmesriikide ettepanekute põhjal viieks aastaks ametisse Regioonide Komitee liikmed ja sama palju asendusliikmeid.

| (3) | Kuna Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametiaeg lõpeb 25. jaanuaril 2015, tuleks ametisse nimetada uued liikmed ja asendusliikmed. |
| --- | --- |

(3)

Kuna Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametiaeg lõpeb 25. jaanuaril 2015, tuleks ametisse nimetada uued liikmed ja asendusliikmed.

| (4) | Hilisemal kuupäeval järgneb sellele ametisse nimetamisele nende liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamine, kelle kandidatuurist ei ole nõukogule enne 22. jaanuari 2015 teatatud, |
| --- | --- |

(4)

Hilisemal kuupäeval järgneb sellele ametisse nimetamisele nende liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamine, kelle kandidatuurist ei ole nõukogule enne 22. jaanuari 2015 teatatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikuks 26. jaanuar 2015 kuni 25. jaanuar 2020 nimetatakse Regioonide Komitee

| — | liikmeteks isikud, kelle nimekiri on liikmesriikide kaupa esitatud I lisas, |
| --- | --- |

—

liikmeteks isikud, kelle nimekiri on liikmesriikide kaupa esitatud I lisas,

| — | asendusliikmeteks isikud, kelle nimekiri on liikmesriikide kaupa esitatud II lisas. |
| --- | --- |

—

asendusliikmeteks isikud, kelle nimekiri on liikmesriikide kaupa esitatud II lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  ELT L 365, 19.12.2014, lk 143.

1

---

I LISA

ПРИЛОЖЕНИЕ I — ANEXO I — PŘÍLOHA I — BILAG I — ANHANG I — I LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — PRILOG I — ALLEGATO I — I PIELIKUMS

I PRIEDAS — I. MELLÉKLET — ANNESS I — BIJLAGE I — ZAŁĄCZNIK I

ANEXO I — ANEXA I — PRÍLOHA I — PRILOGA I — LIITE I — BILAGA I

Членове/Miembros/Členové/Medlemmer/Mitglieder/Liikmed

Μέλη/Members/Membres/Članovi/Membri/Locekļi

Nariai/Tagok/Membri/Leden/Członkowie

Membros/Membri/Členovia/Člani/Jäsenet/Ledamöter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

| | Mr Jan DURNEZ
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Jan DURNEZ

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Alain HUTCHINSON
  Conseiller communal et échevin à Saint-Gilles |
| --- | --- |

Mr Alain HUTCHINSON

Conseiller communal et échevin à Saint-Gilles

| | Mr Hicham IMANE
  Député wallon |
| --- | --- |

Mr Hicham IMANE

Député wallon

| | Mr Jean François ISTASSE
  Conseiller communal |
| --- | --- |

Mr Jean François ISTASSE

Conseiller communal

| | Mr Karl-Heinz LAMBERTZ
  Mitglied des Parlamentes der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

Mr Karl-Heinz LAMBERTZ

Mitglied des Parlamentes der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| | Mr Michel LEBRUN
  Conseiller communal à Viroinval |
| --- | --- |

Mr Michel LEBRUN

Conseiller communal à Viroinval

| | Mr Bartolomeus (Bart) SOMERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Bartolomeus (Bart) SOMERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Luc VAN DEN BRANDE
  Voorzitter Raad van Bestuur Vlaams — Europees Verbindingsagentschap (VLEVA) |
| --- | --- |

Mr Luc VAN DEN BRANDE

Voorzitter Raad van Bestuur Vlaams — Europees Verbindingsagentschap (VLEVA)

| | Mr Karl VANLOUWE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Karl VANLOUWE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Karim VAN OVERMEIRE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Karim VAN OVERMEIRE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Jean-Luc VANRAES
  Gemeenteraadslid in Ukkel en Voorzitter van het OCMW |
| --- | --- |

Mr Jean-Luc VANRAES

Gemeenteraadslid in Ukkel en Voorzitter van het OCMW

| | Ms Olga ZRIHEN
  Députée wallonne |
| --- | --- |

Ms Olga ZRIHEN

Députée wallonne

БЪЛГАРИЯ

| | Mr Hasan AZIS
  Mayor of Kardjali Municipality |
| --- | --- |

Mr Hasan AZIS

Mayor of Kardjali Municipality

| | Ms Tanya HRISTOVA
  Mayor of Gabrovo Municipality |
| --- | --- |

Ms Tanya HRISTOVA

Mayor of Gabrovo Municipality

| | Mr Vladimir KISSIOV
  Councillor, Municipality of Sofia |
| --- | --- |

Mr Vladimir KISSIOV

Councillor, Municipality of Sofia

| | Mr Krassimir KOSTOV
  Mayor of Shumen Municipality |
| --- | --- |

Mr Krassimir KOSTOV

Mayor of Shumen Municipality

| | Mr Madzhid MANDADZHA
  Mayor of Stambolovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Madzhid MANDADZHA

Mayor of Stambolovo Municipality

| | Mr Krasimir MIREV
  Mayor of Targovishte Municipality |
| --- | --- |

Mr Krasimir MIREV

Mayor of Targovishte Municipality

| | Mr Vladimir MOSKOV
  Mayor of Gotse Delchev Municipality |
| --- | --- |

Mr Vladimir MOSKOV

Mayor of Gotse Delchev Municipality

| | Ms Detelina NIKOLOVA
  Mayor of Dobrich Municipality |
| --- | --- |

Ms Detelina NIKOLOVA

Mayor of Dobrich Municipality

| | Mr Beytula SALI
  Mayor of Samuil Municipality |
| --- | --- |

Mr Beytula SALI

Mayor of Samuil Municipality

| | Mr Zhivko TODOROV
  Mayor of Stara Zagora Municipality |
| --- | --- |

Mr Zhivko TODOROV

Mayor of Stara Zagora Municipality

| | Mr Lyudmil VESSELINOV
  Mayor of Popovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Lyudmil VESSELINOV

Mayor of Popovo Municipality

| | Mr Zlatko ZHIVKOV
  Mayor of Montana Municipality |
| --- | --- |

Mr Zlatko ZHIVKOV

Mayor of Montana Municipality

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Mr Ondřej BENEŠÍK
  councillor of Strání municipality |
| --- | --- |

Mr Ondřej BENEŠÍK

councillor of Strání municipality

| | Ms Štěpánka FRAŇKOVÁ
  councillor of the City of Pardubice |
| --- | --- |

Ms Štěpánka FRAŇKOVÁ

councillor of the City of Pardubice

| | Mr Dan JIRÁNEK
  councillor of the City of Kladno |
| --- | --- |

Mr Dan JIRÁNEK

councillor of the City of Kladno

| | Mr Stanislav JURÁNEK
  councillor of Jihomoravský Region |
| --- | --- |

Mr Stanislav JURÁNEK

councillor of Jihomoravský Region

| | Ms Adriana KRNÁČOVÁ
  councillor of the City of Prague |
| --- | --- |

Ms Adriana KRNÁČOVÁ

councillor of the City of Prague

| | Mr Roman LÍNEK
  councillor of Pardubický Region |
| --- | --- |

Mr Roman LÍNEK

councillor of Pardubický Region

| | Mr Josef NOVOTNÝ
  councillor of Karlovarský Region |
| --- | --- |

Mr Josef NOVOTNÝ

councillor of Karlovarský Region

| | Mr Petr OSVALD
  councillor of the City of Plzeň |
| --- | --- |

Mr Petr OSVALD

councillor of the City of Plzeň

| | Mr Martin PŮTA
  councillor of Liberecký Region |
| --- | --- |

Mr Martin PŮTA

councillor of Liberecký Region

| | Ms Jana VAŇHOVÁ
  councillor of Ústecký Region |
| --- | --- |

Ms Jana VAŇHOVÁ

councillor of Ústecký Region

| | Mr Oldřich VLASÁK
  councillor of the City of Hradec Králové |
| --- | --- |

Mr Oldřich VLASÁK

councillor of the City of Hradec Králové

| | Mr Jiří ZIMOLA
  councillor of the South Bohemian Region |
| --- | --- |

Mr Jiří ZIMOLA

councillor of the South Bohemian Region

DANMARK

| | Mr Per BØDKER ANDERSEN
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Per BØDKER ANDERSEN

Councillor

| | Mr Erik FLYVHOLM
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Erik FLYVHOLM

Mayor

| | Mr Jens Christian GJESING
  Second Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Jens Christian GJESING

Second Deputy Mayor

| | Mr Jens Bo IVE
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Jens Bo IVE

Mayor

| | Mr Thomas KASTRUP-LARSEN
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Thomas KASTRUP-LARSEN

Mayor

| | Mr Jess LAURSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Jess LAURSEN

Regional Councillor

| | Mr Henrik Ringbæk MADSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik Ringbæk MADSEN

Regional Councillor

| | Mr Karsten Uno PETERSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Karsten Uno PETERSEN

Regional Councillor

| | Mr Mark PERERA CHRISTENSEN
  Second Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Mark PERERA CHRISTENSEN

Second Deputy Mayor

DEUTSCHLAND

| | Frau Barbara DUDEN
  Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Frau Barbara DUDEN

Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft

| | Frau Hella DUNGER-LÖPER
  Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte |
| --- | --- |

Frau Hella DUNGER-LÖPER

Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte

| | Herr Hans-Jörg DUPPRÉ
  Landrat des Landkreises Südwestpfalz |
| --- | --- |

Herr Hans-Jörg DUPPRÉ

Landrat des Landkreises Südwestpfalz

| | Herr Peter FRIEDRICH
  Minister für Bundesrat, Europa und internationale Angelegenheiten; Baden-Württemberg |
| --- | --- |

Herr Peter FRIEDRICH

Minister für Bundesrat, Europa und internationale Angelegenheiten; Baden-Württemberg

| | Frau Ulrike HILLER
  Mitglied des Senats, Bevollmächtigte der Freien Hansestadt Bremen beim Bund und für Europa |
| --- | --- |

Frau Ulrike HILLER

Mitglied des Senats, Bevollmächtigte der Freien Hansestadt Bremen beim Bund und für Europa

| | Frau Birgit HONÉ
  Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei |
| --- | --- |

Frau Birgit HONÉ

Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei

| | Frau Jacqueline KRAEGE
  Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa, für Medien und Digitales |
| --- | --- |

Frau Jacqueline KRAEGE

Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa, für Medien und Digitales

| | Frau Uta-Maria KUDER
  Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Justizministerin |
| --- | --- |

Frau Uta-Maria KUDER

Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Justizministerin

| | Frau Helma KUHN-THEIS
  Mitglied des Gemeinderates Weiskirchen |
| --- | --- |

Frau Helma KUHN-THEIS

Mitglied des Gemeinderates Weiskirchen

| | Herr Heinz LEHMANN
  Mitglied des Sächsischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Heinz LEHMANN

Mitglied des Sächsischen Landtags

| | Dr. Helmuth MARKOV
  Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz |
| --- | --- |

Dr. Helmuth MARKOV

Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz

| | Dr. Beate MERK
  Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen des Freistaates Bayern |
| --- | --- |

Dr. Beate MERK

Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen des Freistaates Bayern

| | Frau Dagmar MÜHLENFELD
  Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr |
| --- | --- |

Frau Dagmar MÜHLENFELD

Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr

| | Herr Detlef MÜLLER
  Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Detlef MÜLLER

Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Dr. Martina MÜNCH
  Mitglied des Landtages Brandenburg |
| --- | --- |

Dr. Martina MÜNCH

Mitglied des Landtages Brandenburg

| | Frau Regina POERSCH
  Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Frau Regina POERSCH

Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein

| | Herr Wolfgang SCHMIDT
  Staatsrat der Senatskanzlei, Bevollmächtigter des Senats der Freien und Hansestadt Hamburg beim Bund, bei der Europäischen Union und für auswärtige Angelegenheiten |
| --- | --- |

Herr Wolfgang SCHMIDT

Staatsrat der Senatskanzlei, Bevollmächtigter des Senats der Freien und Hansestadt Hamburg beim Bund, bei der Europäischen Union und für auswärtige Angelegenheiten

| | Dr. Michael SCHNEIDER
  Staatssekretär, Bevollmächtigter das Landes Sachsen-Anhalt beim Bund |
| --- | --- |

Dr. Michael SCHNEIDER

Staatssekretär, Bevollmächtigter das Landes Sachsen-Anhalt beim Bund

| | Herr Tilman TÖGEL
  Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Tilman TÖGEL

Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt

| | Herr Markus TÖNS
  Mitglied des Landtags Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Herr Markus TÖNS

Mitglied des Landtags Nordrhein-Westfalen

| | Herr Hans-Josef VOGEL
  Bürgermeister der Stadt Arnsberg |
| --- | --- |

Herr Hans-Josef VOGEL

Bürgermeister der Stadt Arnsberg

| | Herr Mark WEINMEISTER
  Staatssekretär für Europaangelegenheiten, Land Hessen |
| --- | --- |

Herr Mark WEINMEISTER

Staatssekretär für Europaangelegenheiten, Land Hessen

| | Dr. Babette WINTER
  Staatssekretärin für Europa und Kultur in der Thüringer Staatskanzlei |
| --- | --- |

Dr. Babette WINTER

Staatssekretärin für Europa und Kultur in der Thüringer Staatskanzlei

EESTI

| | Ms Urve ERIKSON
  Member of Tudulinna Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Ms Urve ERIKSON

Member of Tudulinna Rural Municipality Council

| | Mr Mihkel JUHKAMI
  Mayor of Rakvere City |
| --- | --- |

Mr Mihkel JUHKAMI

Mayor of Rakvere City

| | Mr Kurmet MÜÜRSEPP
  Member of Antsla Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr Kurmet MÜÜRSEPP

Member of Antsla Rural Municipality Council

| | Mr Uno SILBERG
  Member of Kose Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr Uno SILBERG

Member of Kose Rural Municipality Council

| | Mr Urmas SUKLES
  Mayor of Haapsalu City |
| --- | --- |

Mr Urmas SUKLES

Mayor of Haapsalu City

| | Mr Toomas VITSUT
  Member of Tallinn City Council |
| --- | --- |

Mr Toomas VITSUT

Member of Tallinn City Council

ΕΛΛΑΣ

| | Mr Konstantinos AGORASTOS
  Head of the Region of Thessaly |
| --- | --- |

Mr Konstantinos AGORASTOS

Head of the Region of Thessaly

| | Mr Stavros ARNAOUTAKIS
  Head of the Region of Crete |
| --- | --- |

Mr Stavros ARNAOUTAKIS

Head of the Region of Crete

| | Mr Nikolaos CHIOTAKIS
  Municipal Councillor of Kifissia |
| --- | --- |

Mr Nikolaos CHIOTAKIS

Municipal Councillor of Kifissia

| | Mr Alexandros KAHRIMANIS
  Head of the Region of Epirus |
| --- | --- |

Mr Alexandros KAHRIMANIS

Head of the Region of Epirus

| | Mr Stavros KALAFATIS
  Municipal Councillor of Thessaloniki |
| --- | --- |

Mr Stavros KALAFATIS

Municipal Councillor of Thessaloniki

| | Mr Dimitrios KALOGEROPOULOS
  Politically accountable to the Municipal Council of Maroussi |
| --- | --- |

Mr Dimitrios KALOGEROPOULOS

Politically accountable to the Municipal Council of Maroussi

| | Mr Georgios KAMINIS
  Mayor of Athens |
| --- | --- |

Mr Georgios KAMINIS

Mayor of Athens

| | Mr Apostolos KATSIFARAS
  Head of the Region of Western Greece |
| --- | --- |

Mr Apostolos KATSIFARAS

Head of the Region of Western Greece

| | Mr Ioannis KOURAKIS
  Municipal Councillor of Heraklion |
| --- | --- |

Mr Ioannis KOURAKIS

Municipal Councillor of Heraklion

| | Mr Ioannis SGOUROS
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mr Ioannis SGOUROS

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mr Spyrido SPYRIDON
  Municipal Councillor of Poros |
| --- | --- |

Mr Spyrido SPYRIDON

Municipal Councillor of Poros

| | Mr Apostolos TZITZIKOSTAS
  Head of the Region of Central Macedonia |
| --- | --- |

Mr Apostolos TZITZIKOSTAS

Head of the Region of Central Macedonia

ESPAÑA

| | Da Rita BARBERÁ NOLLA
  Alcaldesa de Valencia |
| --- | --- |

Da Rita BARBERÁ NOLLA

Alcaldesa de Valencia

| | Da Yolanda BARCINA ANGULO
  Presidenta de Navarra |
| --- | --- |

Da Yolanda BARCINA ANGULO

Presidenta de Navarra

| | D. José Ramón BAUZÁ DÍAZ
  Presidente del Gobierno de las Islas Baleares |
| --- | --- |

D. José Ramón BAUZÁ DÍAZ

Presidente del Gobierno de las Islas Baleares

| | D. Abel CABALLERO ÁLVAREZ
  Alcalde de Vigo |
| --- | --- |

D. Abel CABALLERO ÁLVAREZ

Alcalde de Vigo

| | Da Ma Dolores de COSPEDAL GARCÍA
  Presidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha |
| --- | --- |

Da Ma Dolores de COSPEDAL GARCÍA

Presidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

| | Da Susana DÍAZ PACHECO
  Presidenta de Andalucía |
| --- | --- |

Da Susana DÍAZ PACHECO

Presidenta de Andalucía

| | D. Alberto FABRA PART
  Presidente de la Comunidad Valenciana |
| --- | --- |

D. Alberto FABRA PART

Presidente de la Comunidad Valenciana

| | D. Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ
  Presidente del Principado de Asturias |
| --- | --- |

D. Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ

Presidente del Principado de Asturias

| | D. Alberto GARRE LÓPEZ
  Presidente de Murcia |
| --- | --- |

D. Alberto GARRE LÓPEZ

Presidente de Murcia

| | D. Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ
  Presidente de Madrid |
| --- | --- |

D. Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ

Presidente de Madrid

| | D. Francesc HOMS I MOLIST
  Consejero de Presidencia |
| --- | --- |

D. Francesc HOMS I MOLIST

Consejero de Presidencia

| | Da Nuria MARÍN MARTÍNEZ
  Alcaldesa de Hospitalet de Llobregat |
| --- | --- |

Da Nuria MARÍN MARTÍNEZ

Alcaldesa de Hospitalet de Llobregat

| | Da Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA
  Consejera de Economía, Hacienda y Empleo de Cantabria |
| --- | --- |

Da Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA

Consejera de Economía, Hacienda y Empleo de Cantabria

| | D. José Antonio MONAGO TERRAZA
  Presidente de la Junta de Extremadura |
| --- | --- |

D. José Antonio MONAGO TERRAZA

Presidente de la Junta de Extremadura

| | D. Alberto NÚÑEZ FEIJÓO
  Presidente de la Xunta de Galicia |
| --- | --- |

D. Alberto NÚÑEZ FEIJÓO

Presidente de la Xunta de Galicia

| | D. Paulino RIVERO BAUTE
  Presidente del Gobierno de Canarias |
| --- | --- |

D. Paulino RIVERO BAUTE

Presidente del Gobierno de Canarias

| | Da Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA
  Presidenta de Aragón |
| --- | --- |

Da Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA

Presidenta de Aragón

| | D. Pedro SANZ ALONSO
  Presidente de La Rioja |
| --- | --- |

D. Pedro SANZ ALONSO

Presidente de La Rioja

| | D. Iñigo de la SERNA HERNÁIZ
  Alcalde de Santander |
| --- | --- |

D. Iñigo de la SERNA HERNÁIZ

Alcalde de Santander

| | D. Iñigo URKULLU RENTERÍA
  Presidente del Gobierno Vasco |
| --- | --- |

D. Iñigo URKULLU RENTERÍA

Presidente del Gobierno Vasco

| | Sr. D. Juan VICENTE HERRERA
  Presidente de la Junta de Castilla y León |
| --- | --- |

Sr. D. Juan VICENTE HERRERA

Presidente de la Junta de Castilla y León

FRANCE

| | M. Jean-François BARNIER
  Maire du Chambon-Feugerolles |
| --- | --- |

M. Jean-François BARNIER

Maire du Chambon-Feugerolles

| | M. Laurent BEAUVAIS
  Président du Conseil régional de Basse-Normandie |
| --- | --- |

M. Laurent BEAUVAIS

Président du Conseil régional de Basse-Normandie

| | M. Jacques BLANC
  Maire de La Canourgue |
| --- | --- |

M. Jacques BLANC

Maire de La Canourgue

| | Mme Danièle BOEGLIN
  Vice-Présidente du Conseil général de l'Aube |
| --- | --- |

Mme Danièle BOEGLIN

Vice-Présidente du Conseil général de l'Aube

| | Mme Claudette BRUNET-LECHENAULT
  Vice-présidente du Conseil général de Saône-et-Loire |
| --- | --- |

Mme Claudette BRUNET-LECHENAULT

Vice-présidente du Conseil général de Saône-et-Loire

| | M. François DECOSTER
  Conseiller régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

M. François DECOSTER

Conseiller régional du Nord-Pas-de-Calais

| | M. Michel DELEBARRE
  Conseiller municipal de Dunkerque |
| --- | --- |

M. Michel DELEBARRE

Conseiller municipal de Dunkerque

| | M. Jean-Louis DESTANS
  Président du Conseil général de l'Eure |
| --- | --- |

M. Jean-Louis DESTANS

Président du Conseil général de l'Eure

| | Mme Rose-Marie FALQUE
  Maire d'Azerailles |
| --- | --- |

Mme Rose-Marie FALQUE

Maire d'Azerailles

| | M. Claude GEWERC
  Président du Conseil régional de Picardie |
| --- | --- |

M. Claude GEWERC

Président du Conseil régional de Picardie

| | M. Pierre HUGON
  Vice-président du Conseil général de la Lozère |
| --- | --- |

M. Pierre HUGON

Vice-président du Conseil général de la Lozère

| | Mme Annabelle JAEGER
  Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d'Azur |
| --- | --- |

Mme Annabelle JAEGER

Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d'Azur

| | Mme Anne-Marie KEISER
  Vice-présidente du Conseil général de la Gironde |
| --- | --- |

Mme Anne-Marie KEISER

Vice-présidente du Conseil général de la Gironde

| | M. Pierre MAILLE
  Président du Conseil général du Finistère |
| --- | --- |

M. Pierre MAILLE

Président du Conseil général du Finistère

| | M. Pascal MANGIN
  Conseiller régional d'Alsace |
| --- | --- |

M. Pascal MANGIN

Conseiller régional d'Alsace

| | M. Charles MARZIANI
  Vice-président du Conseil régional de Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

M. Charles MARZIANI

Vice-président du Conseil régional de Midi-Pyrénées

| | M. Pierrick MASSIOT
  Président du Conseil régional de Bretagne |
| --- | --- |

M. Pierrick MASSIOT

Président du Conseil régional de Bretagne

| | Mme Françoise MESNARD
  Maire de Saint-Jean d'Angély |
| --- | --- |

Mme Françoise MESNARD

Maire de Saint-Jean d'Angély

| | M. Jean-Vincent PLACE
  Conseiller régional d'Île-de-France |
| --- | --- |

M. Jean-Vincent PLACE

Conseiller régional d'Île-de-France

| | M. Didier ROBERT
  Président du Conseil régional de La Réunion |
| --- | --- |

M. Didier ROBERT

Président du Conseil régional de La Réunion

| | M. Stéphan ROSSIGNOL
  Conseiller régional du Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

M. Stéphan ROSSIGNOL

Conseiller régional du Languedoc-Roussillon

| | M. Christophe ROUILLON
  Maire de Coulaines |
| --- | --- |

M. Christophe ROUILLON

Maire de Coulaines

| | M. René SOUCHON
  Président du Conseil régional d'Auvergne |
| --- | --- |

M. René SOUCHON

Président du Conseil régional d'Auvergne

| | M. Bernard SOULAGE
  Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes |
| --- | --- |

M. Bernard SOULAGE

Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes

HRVATSKA

| | Ms Snježana BUŽINEC
  Mayor of the Municipality of Jakovlje |
| --- | --- |

Ms Snježana BUŽINEC

Mayor of the Municipality of Jakovlje

| | Mr Nikola DOBROSLAVIĆ
  Prefect of Dubrovnik-Neretva County |
| --- | --- |

Mr Nikola DOBROSLAVIĆ

Prefect of Dubrovnik-Neretva County

| | Mr Valter FLEGO
  Prefect of Istra County |
| --- | --- |

Mr Valter FLEGO

Prefect of Istra County

| | Mr Bruno HRANIĆ
  Mayor of the Municipality of Vidovec |
| --- | --- |

Mr Bruno HRANIĆ

Mayor of the Municipality of Vidovec

| | Mr Danijel MARUŠIĆ
  Prefect of Brod-Posavina County |
| --- | --- |

Mr Danijel MARUŠIĆ

Prefect of Brod-Posavina County

| | Mr Vojko OBERSNEL
  Mayor of the City of Rijeka |
| --- | --- |

Mr Vojko OBERSNEL

Mayor of the City of Rijeka

| | Ms Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ
  Councillor in the City of Zagreb Assembly |
| --- | --- |

Ms Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ

Councillor in the City of Zagreb Assembly

| | Mr Predrag ŠTROMAR
  Prefect of Varaždin County |
| --- | --- |

Mr Predrag ŠTROMAR

Prefect of Varaždin County

| | Mr Željko TURK
  Mayor of the City of Zaprešić |
| --- | --- |

Mr Željko TURK

Mayor of the City of Zaprešić

IRELAND

| | Ms Maria BYRNE
  Limerick City and County Council |
| --- | --- |

Ms Maria BYRNE

Limerick City and County Council

| | Ms Kate FEENEY
  Dun Laoghaire Rathdown County Council |
| --- | --- |

Ms Kate FEENEY

Dun Laoghaire Rathdown County Council

| | Ms Mary FREEHILL
  Dublin City Council |
| --- | --- |

Ms Mary FREEHILL

Dublin City Council

| | Mr Jerry LUNDY
  Sligo County Council |
| --- | --- |

Mr Jerry LUNDY

Sligo County Council

| | Mr Kieran MCCARTHY
  Cork City Council |
| --- | --- |

Mr Kieran MCCARTHY

Cork City Council

| | Mr Hughie MCGRATH
  Tipperary County Council |
| --- | --- |

Mr Hughie MCGRATH

Tipperary County Council

| | Mr Neale RICHMOND
  Dun Laoghaire Rathdown County Council |
| --- | --- |

Mr Neale RICHMOND

Dun Laoghaire Rathdown County Council

| | Mr Enda STENSON
  Leitrim County Council |
| --- | --- |

Mr Enda STENSON

Leitrim County Council

| | Ms Rose CONWAY-WALSH
  Mayo County Council |
| --- | --- |

Ms Rose CONWAY-WALSH

Mayo County Council

ITALIA

| | Sig. Giovanni ARDIZZONE
  Consigliere regionale e Presidente della Assemblea regionale della Regione Siciliana |
| --- | --- |

Sig. Giovanni ARDIZZONE

Consigliere regionale e Presidente della Assemblea regionale della Regione Siciliana

| | Sig. Matteo BESOZZI
  Presidente Provincia di Novara |
| --- | --- |

Sig. Matteo BESOZZI

Presidente Provincia di Novara

| | Sig. Matteo Luigi BIANCHI
  Sindaco del Comune di Morazzone (VA) |
| --- | --- |

Sig. Matteo Luigi BIANCHI

Sindaco del Comune di Morazzone (VA)

| | Sig. Vincenzo BIANCO
  Sindaco di Catania |
| --- | --- |

Sig. Vincenzo BIANCO

Sindaco di Catania

| | Sig. Raffaele CATTANEO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Lombardia |
| --- | --- |

Sig. Raffaele CATTANEO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Lombardia

| | Sig. Rosario CROCETTA
  Presidente della Regione Siciliana |
| --- | --- |

Sig. Rosario CROCETTA

Presidente della Regione Siciliana

| | Sig. Luciano D'ALFONSO
  Presidente della Regione Abruzzo |
| --- | --- |

Sig. Luciano D'ALFONSO

Presidente della Regione Abruzzo

| | Sig. Mauro D'ATTIS
  Consigliere comunale di Brindisi |
| --- | --- |

Sig. Mauro D'ATTIS

Consigliere comunale di Brindisi

| | Sig. Salvatore DE MEO
  Sindaco di Fondi (LT) |
| --- | --- |

Sig. Salvatore DE MEO

Sindaco di Fondi (LT)

| | Sig. Paolo DI LAURA FRATTURA
  Presidente della Regione Molise |
| --- | --- |

Sig. Paolo DI LAURA FRATTURA

Presidente della Regione Molise

| | Sig.ra Micaela FANELLI
  Sindaco del Comune di Riccia (CB) |
| --- | --- |

Sig.ra Micaela FANELLI

Sindaco del Comune di Riccia (CB)

| | Sig. Piero FASSINO
  Sindaco del Comune di Torino |
| --- | --- |

Sig. Piero FASSINO

Sindaco del Comune di Torino

| | Sig. Domenico GAMBACORTA
  Presidente Provincia di Avellino |
| --- | --- |

Sig. Domenico GAMBACORTA

Presidente Provincia di Avellino

| | Sig. Franco IACOP
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Friuli Venezia Giulia |
| --- | --- |

Sig. Franco IACOP

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Friuli Venezia Giulia

| | Sig. Arno KOMPATSCHER
  Presidente e Consigliere della Provincia Autonoma di Bolzano |
| --- | --- |

Sig. Arno KOMPATSCHER

Presidente e Consigliere della Provincia Autonoma di Bolzano

| | Sig.ra Catiuscia MARINI
  Presidente della Regione Umbria |
| --- | --- |

Sig.ra Catiuscia MARINI

Presidente della Regione Umbria

| | Sig. Ignazio MARINO
  Sindaco di Roma Capitale |
| --- | --- |

Sig. Ignazio MARINO

Sindaco di Roma Capitale

| | Sig. Alessandro PASTACCI
  Presidente Provincia di Mantova |
| --- | --- |

Sig. Alessandro PASTACCI

Presidente Provincia di Mantova

| | Sig. Francesco PIGLIARU
  Presidente della Regione Sardegna |
| --- | --- |

Sig. Francesco PIGLIARU

Presidente della Regione Sardegna

| | Sig. Augusto ROLLANDIN
  Presidente della Regione autonoma della Valle D'Aosta |
| --- | --- |

Sig. Augusto ROLLANDIN

Presidente della Regione autonoma della Valle D'Aosta

| | Sig. Enrico ROSSI
  Presidente della Regione Toscana |
| --- | --- |

Sig. Enrico ROSSI

Presidente della Regione Toscana

| | Sig.ra Simonetta SALIERA
  Consigliere regionale e Presidente dell'Assemblea regionale della Regione Emilia-Romagna |
| --- | --- |

Sig.ra Simonetta SALIERA

Consigliere regionale e Presidente dell'Assemblea regionale della Regione Emilia-Romagna

| | Sig. Luca ZAIA
  Presidente della Regione Veneto |
| --- | --- |

Sig. Luca ZAIA

Presidente della Regione Veneto

| | Sig. Nicola ZINGARETTI
  Presidente della Regione Laziο |
| --- | --- |

Sig. Nicola ZINGARETTI

Presidente della Regione Laziο

ΚΥΠΡΟΣ

| | Mr George GEORGIOU
  Mayor of Kato Polemidia |
| --- | --- |

Mr George GEORGIOU

Mayor of Kato Polemidia

| | Mr Louis KOUMENIDES
  President of the Community Council of Kato Lefkara |
| --- | --- |

Mr Louis KOUMENIDES

President of the Community Council of Kato Lefkara

| | Ms Eleni LOUCAIDES
  Deputy Mayor of Nicosia |
| --- | --- |

Ms Eleni LOUCAIDES

Deputy Mayor of Nicosia

| | Ms Louisa MAVROMMATI
  Deputy Mayor of Engomi |
| --- | --- |

Ms Louisa MAVROMMATI

Deputy Mayor of Engomi

| | Mr Charalampos PITTAS
  Mayor of Morfou |
| --- | --- |

Mr Charalampos PITTAS

Mayor of Morfou

LATVIJA

| | Ms Inga BĒRZIŅA
  Member of Kuldīga Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Inga BĒRZIŅA

Member of Kuldīga Municipal Council

| | Ms Ligita GINTERE
  Member of Jaunpils Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Ligita GINTERE

Member of Jaunpils Municipal Council

| | Mr Andris JAUNSLEINIS
  Member of Ventspils Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Andris JAUNSLEINIS

Member of Ventspils Municipal Council

| | Mr Aleksandrs LIELMEŽS
  Member of Mālpils Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Aleksandrs LIELMEŽS

Member of Mālpils Municipal Council

| | Mr Leonīds SALCEVIČS
  Member of Jēkabpils City Council |
| --- | --- |

Mr Leonīds SALCEVIČS

Member of Jēkabpils City Council

| | Mr Dainis TURLAIS
  Member of Rīga City Council |
| --- | --- |

Mr Dainis TURLAIS

Member of Rīga City Council

| | Mr Jānis VĪTOLIŅŠ
  Member of Ventspils City Council |
| --- | --- |

Mr Jānis VĪTOLIŅŠ

Member of Ventspils City Council

LIETUVA

| | Mr Arnoldas ABRAMAVIČIUS
  Member of Zarasai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Arnoldas ABRAMAVIČIUS

Member of Zarasai District Municipal Council

| | Mr Vytautas GRUBLIAUSKAS
  Member of Klaipėda City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas GRUBLIAUSKAS

Member of Klaipėda City Municipal Council

| | Mr Vytautas KANEVIČIUS
  Member of Kazlų Rūda Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas KANEVIČIUS

Member of Kazlų Rūda Municipal Council

| | Mr Virginijus KOMSKIS
  Member of Pagėgiai Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Virginijus KOMSKIS

Member of Pagėgiai Municipal Council

| | Mr Andrius KUPČINSKAS
  Member of Kaunas City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Andrius KUPČINSKAS

Member of Kaunas City Municipal Council

| | Mr Ričardas MALINAUSKAS
  Member of Druskininkai Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Ričardas MALINAUSKAS

Member of Druskininkai Municipal Council

| | Mr Mindaugas SINKEVIČIUS
  Member of Jonava District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Mindaugas SINKEVIČIUS

Member of Jonava District Municipal Council

| | Mr Vytautas VIGELIS
  Member of Švenčionys District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas VIGELIS

Member of Švenčionys District Municipal Council

| | Mr Povilas ŽAGUNIS
  Member of Panevėžys District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Povilas ŽAGUNIS

Member of Panevėžys District Municipal Council

LUXEMBOURG

| | Madame Simone BEISSEL
  échevin de la Ville de Luxembourg |
| --- | --- |

Madame Simone BEISSEL

échevin de la Ville de Luxembourg

| | Monsieur Roby BIWER
  membre du conseil communal de la Commune de Bettembourg |
| --- | --- |

Monsieur Roby BIWER

membre du conseil communal de la Commune de Bettembourg

| | Madame Agnès DURDU
  membre du conseil communal de la Commune de Wincrange |
| --- | --- |

Madame Agnès DURDU

membre du conseil communal de la Commune de Wincrange

| | Monsieur Ali KAES
  bourgmestre de la Commune de Tandel |
| --- | --- |

Monsieur Ali KAES

bourgmestre de la Commune de Tandel

| | Monsieur Marc SCHAEFER
  bourgmestre de la Commune de Vianden |
| --- | --- |

Monsieur Marc SCHAEFER

bourgmestre de la Commune de Vianden

MAGYARORSZÁG

| | Mr János ÁRGYELÁN
  Representative of County Council of Fejér Megye |
| --- | --- |

Mr János ÁRGYELÁN

Representative of County Council of Fejér Megye

| | Mr István DR. BÓKA
  Mayor of Balatonfüred |
| --- | --- |

Mr István DR. BÓKA

Mayor of Balatonfüred

| | Mr Róbert DUDÁS
  Mayor of Village Mátraballa |
| --- | --- |

Mr Róbert DUDÁS

Mayor of Village Mátraballa

| | Mr Jácint HORVÁTH
  Representative of Local Government of Nagykanizsa with county rights |
| --- | --- |

Mr Jácint HORVÁTH

Representative of Local Government of Nagykanizsa with county rights

| | Mr László Lóránt DR. KERESZTES
  Representative Of Local Government of Pécs with county rights |
| --- | --- |

Mr László Lóránt DR. KERESZTES

Representative Of Local Government of Pécs with county rights

| | Mr Raymund KOVÁCS
  Representative Of Local Government of District 16 of Budapest |
| --- | --- |

Mr Raymund KOVÁCS

Representative Of Local Government of District 16 of Budapest

| | Ms Anna MAGYAR
  Vice-President of County Council of Csongrád Megye |
| --- | --- |

Ms Anna MAGYAR

Vice-President of County Council of Csongrád Megye

| | Mr László MAJTHÉNYI
  President of County Council of Vas Megye |
| --- | --- |

Mr László MAJTHÉNYI

President of County Council of Vas Megye

| | Mr József RIBÁNYI
  Vice-President of County Council of Tolna Megye |
| --- | --- |

Mr József RIBÁNYI

Vice-President of County Council of Tolna Megye

| | Mr Oszkár SESZTÁK
  President of County Council of Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye |
| --- | --- |

Mr Oszkár SESZTÁK

President of County Council of Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye

| | Mr Róbert SZABÓ
  President of County Council of Heves Megye |
| --- | --- |

Mr Róbert SZABÓ

President of County Council of Heves Megye

| | Mr Zoltán VARGA
  Representative of County Council of Békés Megye |
| --- | --- |

Mr Zoltán VARGA

Representative of County Council of Békés Megye

MALTA

| | Dr. Samuel AZZOPARDI
  Mayor of Rabat, Gozo |
| --- | --- |

Dr. Samuel AZZOPARDI

Mayor of Rabat, Gozo

| | Mr Peter BONELLO
  Mayor of San Ġiljan |
| --- | --- |

Mr Peter BONELLO

Mayor of San Ġiljan

| | Mr Joseph CORDINA
  Mayor of Xaghra |
| --- | --- |

Mr Joseph CORDINA

Mayor of Xaghra

| | Mr Paul FARRUGIA
  Mayor of Ħal Tarxien |
| --- | --- |

Mr Paul FARRUGIA

Mayor of Ħal Tarxien

| | Dr. Marc SANT
  Councillor, Ħal Lija Local Council |
| --- | --- |

Dr. Marc SANT

Councillor, Ħal Lija Local Council

NEDERLAND

| | Mr R.E. (Ralph) DE VRIES
  member of the Executive Council of the Province of Utrecht |
| --- | --- |

Mr R.E. (Ralph) DE VRIES

member of the Executive Council of the Province of Utrecht

| | Mr A. (Bert) GIJSBERTS
  member of the Executive Council of the Province of Flevoland |
| --- | --- |

Mr A. (Bert) GIJSBERTS

member of the Executive Council of the Province of Flevoland

| | Mr O. (Onno) HOES
  mayor of Maastricht |
| --- | --- |

Mr O. (Onno) HOES

mayor of Maastricht

| | Mr J.F.M. (Hans) JANSSEN
  mayor of Oisterwijk |
| --- | --- |

Mr J.F.M. (Hans) JANSSEN

mayor of Oisterwijk

| | Mrs A. (Annemiek) JETTEN
  mayor of Sluis |
| --- | --- |

Mrs A. (Annemiek) JETTEN

mayor of Sluis

| | Mr C.H.J. (Cor) LAMERS
  mayor of Schiedam |
| --- | --- |

Mr C.H.J. (Cor) LAMERS

mayor of Schiedam

| | Mr H.J.J. (Henri) LENFERINK
  mayor of Leiden |
| --- | --- |

Mr H.J.J. (Henri) LENFERINK

mayor of Leiden

| | Mrs W.H. (Hester) MAIJ
  member of the Executive Council of the Province of Overijssel |
| --- | --- |

Mrs W.H. (Hester) MAIJ

member of the Executive Council of the Province of Overijssel

| | Mr W.B.H.J. (Wim) VAN DE DONK
  Governor chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Noord-Brabant |
| --- | --- |

Mr W.B.H.J. (Wim) VAN DE DONK

Governor chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Noord-Brabant

| | Mr R.A.M. (Rogier) VAN DER SANDE
  member of the Executive Council of the Province of Zuid-Holland |
| --- | --- |

Mr R.A.M. (Rogier) VAN DER SANDE

member of the Executive Council of the Province of Zuid-Holland

| | Mr G.A.A. (Bas) VERKERK
  mayor of Delft |
| --- | --- |

Mr G.A.A. (Bas) VERKERK

mayor of Delft

| | Mr B.S. (Bote) WILPSTRA
  member of the Executive Council of the Province of Groningen |
| --- | --- |

Mr B.S. (Bote) WILPSTRA

member of the Executive Council of the Province of Groningen

ÖSTERREICH

| | Herr Landesrat Dr. Christian BUCHMANN
  Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Dr. Christian BUCHMANN

Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung)

| | Herr Bürgermeister und Landeshauptmann Dr. Michael HÄUPL
  Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Gemeinderat bzw. Landtag von Wien) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister und Landeshauptmann Dr. Michael HÄUPL

Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Gemeinderat bzw. Landtag von Wien)

| | Herr Landeshauptmann Mag. Dr. Peter KAISER
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Kärnten) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Mag. Dr. Peter KAISER

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Kärnten)

| | Herr Bürgermeister Dipl.-Ing. Markus LINHART
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Bregenz durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Dipl.-Ing. Markus LINHART

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Bregenz durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Hans NIESSL
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Burgenland) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Hans NIESSL

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Burgenland)

| | Herr Landeshauptmann Dipl. Ing. Dr. Erwin PRÖLL
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Niederösterreich) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Dipl. Ing. Dr. Erwin PRÖLL

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Niederösterreich)

| | Herr Bürgermeister Dr. Heinz SCHADEN
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Salzburg durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Dr. Heinz SCHADEN

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Salzburg durch die Bevölkerung)

| | Herr Dr. Franz SCHAUSBERGER
  Direkte Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (des Landtags von Salzburg) |
| --- | --- |

Herr Dr. Franz SCHAUSBERGER

Direkte Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (des Landtags von Salzburg)

| | Herr Landesrat Mag. Dr. Michael STRUGL MBA
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der oberösterreichischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Mag. Dr. Michael STRUGL MBA

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der oberösterreichischen Landesregierung)

| | Herr Landtagspräsident DDr. Herwig VAN STAA
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsident des Tiroler Landtages) |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident DDr. Herwig VAN STAA

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsident des Tiroler Landtages)

| | Herr Bürgermeister Hanspeter WAGNER
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Breitenwang in Tirol durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Hanspeter WAGNER

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Breitenwang in Tirol durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Mag. Markus WALLNER
  Gegenüber einer gewählten Versammlung politisch verantwortlich (Landeshauptmann von Vorarlberg) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Mag. Markus WALLNER

Gegenüber einer gewählten Versammlung politisch verantwortlich (Landeshauptmann von Vorarlberg)

POLSKA

| | Paweł ADAMOWICZ
  Prezydent Miasta Gdańska |
| --- | --- |

Paweł ADAMOWICZ

Prezydent Miasta Gdańska

| | Jarosław DWORZAŃSKI
  radny województwa podlaskiego |
| --- | --- |

Jarosław DWORZAŃSKI

radny województwa podlaskiego

| | Olgierd GEBLEWICZ
  radny województwa zachodniopomorskiego |
| --- | --- |

Olgierd GEBLEWICZ

radny województwa zachodniopomorskiego

| | Adam JARUBAS
  radny województwa świętokrzyskiego |
| --- | --- |

Adam JARUBAS

radny województwa świętokrzyskiego

| | Lech JAWORSKI
  radny m.st. Warszawy |
| --- | --- |

Lech JAWORSKI

radny m.st. Warszawy

| | Zbigniew PODRAZA
  Prezydent Dąbrowy Górniczej |
| --- | --- |

Zbigniew PODRAZA

Prezydent Dąbrowy Górniczej

| | Jacek PROTAS
  radny województwa warmińsko-mazurskiego |
| --- | --- |

Jacek PROTAS

radny województwa warmińsko-mazurskiego

| | Marek SOWA
  radny województwa małopolskiego |
| --- | --- |

Marek SOWA

radny województwa małopolskiego

| | Witold STĘPIEŃ
  radny województwa łódzkiego |
| --- | --- |

Witold STĘPIEŃ

radny województwa łódzkiego

| | Mieczysław STRUK
  radny województwa pomorskiego |
| --- | --- |

Mieczysław STRUK

radny województwa pomorskiego

| | Adam STRUZIK
  radny województwa mazowieckiego |
| --- | --- |

Adam STRUZIK

radny województwa mazowieckiego

| | Stanisław SZWABSKI
  Radny Rady Miasta Gdyni |
| --- | --- |

Stanisław SZWABSKI

Radny Rady Miasta Gdyni

| | Marek TRAMŚ
  radny powiatu polkowickiego |
| --- | --- |

Marek TRAMŚ

radny powiatu polkowickiego

| | Tadeusz TRUSKOLASKI
  Prezydent Miasta Białegostoku |
| --- | --- |

Tadeusz TRUSKOLASKI

Prezydent Miasta Białegostoku

| | Ludwik WĘGRZYN
  radny powiatu bocheńskiego |
| --- | --- |

Ludwik WĘGRZYN

radny powiatu bocheńskiego

| | Marek WOŹNIAK
  radny województwa wielkopolskiego |
| --- | --- |

Marek WOŹNIAK

radny województwa wielkopolskiego

| | Dariusz Zygmunt WRÓBEL
  burmistrz Opola Lubelskiego |
| --- | --- |

Dariusz Zygmunt WRÓBEL

burmistrz Opola Lubelskiego

| | Jerzy ZAJĄKAŁA
  wójt gminy Łubianka |
| --- | --- |

Jerzy ZAJĄKAŁA

wójt gminy Łubianka

PORTUGAL

| | Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO
  Presidente do Governo Regional dos Açores |
| --- | --- |

Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO

Presidente do Governo Regional dos Açores

| | José Maria DA CUNHA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Viana do Castelo |
| --- | --- |

José Maria DA CUNHA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Viana do Castelo

| | Basílio Adolfo DE MENDONÇA HORTA DA FRANCA
  Presidente da Câmara Municipal de Sintra |
| --- | --- |

Basílio Adolfo DE MENDONÇA HORTA DA FRANCA

Presidente da Câmara Municipal de Sintra

| | Álvaro DOS SANTOS AMARO
  Presidente da Câmara Municipal da Guarda |
| --- | --- |

Álvaro DOS SANTOS AMARO

Presidente da Câmara Municipal da Guarda

| | António Luís DOS SANTOS DA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Lisboa |
| --- | --- |

António Luís DOS SANTOS DA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Lisboa

| | Alberto João CARDOSO GONÇALVES JARDIM
  Presidente do Governo Regional da Madeira |
| --- | --- |

Alberto João CARDOSO GONÇALVES JARDIM

Presidente do Governo Regional da Madeira

| | João Nuno FERREIRA GONÇALVES DE AZEVEDO
  Presidente da Câmara Municipal de Mangualde |
| --- | --- |

João Nuno FERREIRA GONÇALVES DE AZEVEDO

Presidente da Câmara Municipal de Mangualde

| | António GONÇALVES BRAGANÇA FERNANDES
  Presidente da Câmara Municipal da Maia |
| --- | --- |

António GONÇALVES BRAGANÇA FERNANDES

Presidente da Câmara Municipal da Maia

| | José Luís PEREIRA CARNEIRO
  Presidente da Câmara Municipal de Baião |
| --- | --- |

José Luís PEREIRA CARNEIRO

Presidente da Câmara Municipal de Baião

| | José Agostinho RIBAU ESTEVES
  Presidente da Câmara Municipal de Aveiro |
| --- | --- |

José Agostinho RIBAU ESTEVES

Presidente da Câmara Municipal de Aveiro

| | Carlos Manuel RODRIGUES PINTO DE SÁ
  Presidente da Câmara Municipal de Évora |
| --- | --- |

Carlos Manuel RODRIGUES PINTO DE SÁ

Presidente da Câmara Municipal de Évora

| | Luís Filipe SOROMENHO GOMES
  Presidente da Câmara Municipal de Vila Real de Santo António |
| --- | --- |

Luís Filipe SOROMENHO GOMES

Presidente da Câmara Municipal de Vila Real de Santo António

ROMÂNIA

| | Mr Cristian ADOMNIȚEI
  President of Iași County Council |
| --- | --- |

Mr Cristian ADOMNIȚEI

President of Iași County Council

| | Mr Csaba BORBOLY
  President of Harghita County Council |
| --- | --- |

Mr Csaba BORBOLY

President of Harghita County Council

| | Mr Ovidiu Ion BRĂILOIU
  Mayor of Eforie, Constanța County |
| --- | --- |

Mr Ovidiu Ion BRĂILOIU

Mayor of Eforie, Constanța County

| | Mr Vasile Silvian CIUPERCĂ
  President of Ialomița County Council |
| --- | --- |

Mr Vasile Silvian CIUPERCĂ

President of Ialomița County Council

| | Mr Emil DRĂGHICI
  Mayor of Vulcana-Băi, Dâmbovița County |
| --- | --- |

Mr Emil DRĂGHICI

Mayor of Vulcana-Băi, Dâmbovița County

| | Mr Gheorghe FALCĂ
  Mayor of Arad, Arad County |
| --- | --- |

Mr Gheorghe FALCĂ

Mayor of Arad, Arad County

| | Mr Răducu George FILIPESCU
  President of Călărași County Council |
| --- | --- |

Mr Răducu George FILIPESCU

President of Călărași County Council

| | Mrs Mariana GÂJU
  Mayor of Cumpăna, Constanța County |
| --- | --- |

Mrs Mariana GÂJU

Mayor of Cumpăna, Constanța County

| | Mr Victor MORARU
  Mayor of Amara, Ialomița County |
| --- | --- |

Mr Victor MORARU

Mayor of Amara, Ialomița County

| | Mr Cătălin George MUNTEANU
  Mayor of Codlea, Brașov County |
| --- | --- |

Mr Cătălin George MUNTEANU

Mayor of Codlea, Brașov County

| | Mr Alin-Adrian NICA
  Mayor of Dudeștii Noi Timiș County |
| --- | --- |

Mr Alin-Adrian NICA

Mayor of Dudeștii Noi Timiș County

| | Mr Emilian OPREA
  Mayor of Chitila town, Ilfov County |
| --- | --- |

Mr Emilian OPREA

Mayor of Chitila town, Ilfov County

| | Mr Ion PRIOTEASA
  President of Dolj County Council |
| --- | --- |

Mr Ion PRIOTEASA

President of Dolj County Council

| | Mr Adrian ȚUȚUIANU
  President of Dâmbovița County Council |
| --- | --- |

Mr Adrian ȚUȚUIANU

President of Dâmbovița County Council

| | Mr Mihai STEPANESCU
  Mayor of Reșița city, Caraș-Severin County |
| --- | --- |

Mr Mihai STEPANESCU

Mayor of Reșița city, Caraș-Severin County

SLOVENIJA

| | Mr Peter BOSSMAN
  Mayor of the Municipality of Piran |
| --- | --- |

Mr Peter BOSSMAN

Mayor of the Municipality of Piran

| | Ms Jasna GABRIČ
  Mayor of the Municipality of Trbovlje |
| --- | --- |

Ms Jasna GABRIČ

Mayor of the Municipality of Trbovlje

| | Mr Aleksander JEVŠEK
  Mayor of the Municipality of Murska Sobota |
| --- | --- |

Mr Aleksander JEVŠEK

Mayor of the Municipality of Murska Sobota

| | Ms Andreja POTOČNIK
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Tržič |
| --- | --- |

Ms Andreja POTOČNIK

Member of the Municipal Council of the Municipality of Tržič

| | Mr Franci ROKAVEC
  Mayor of the Municipality of Litija |
| --- | --- |

Mr Franci ROKAVEC

Mayor of the Municipality of Litija

| | Mr Robert SMRDELJ
  Mayor of the Municipality of Pivka |
| --- | --- |

Mr Robert SMRDELJ

Mayor of the Municipality of Pivka

| | Mr Ivan ŽAGAR
  Mayor of the Municipality of Slovenska Bistrica |
| --- | --- |

Mr Ivan ŽAGAR

Mayor of the Municipality of Slovenska Bistrica

SLOVENSKO

| | Mr Vladimír BAJAN
  Mayor of Petržalka (District of Bratislava) |
| --- | --- |

Mr Vladimír BAJAN

Mayor of Petržalka (District of Bratislava)

| | Mr Milan BELICA
  Chairman of Nitra Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Milan BELICA

Chairman of Nitra Self — Governing Region

| | Mr Peter CHUDÍK
  Chairman of Prešov Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Peter CHUDÍK

Chairman of Prešov Self — Governing Region

| | Mr Jozef DVONČ
  Mayor of Nitra |
| --- | --- |

Mr Jozef DVONČ

Mayor of Nitra

| | Mr Pavol FREŠO
  Chairman of Bratislava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Pavol FREŠO

Chairman of Bratislava Self — Governing Region

| | Mr Augustín HAMBÁLEK
  Vice — Chairman of Trnava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Augustín HAMBÁLEK

Vice — Chairman of Trnava Self — Governing Region

| | Mr Jaroslav HLINKA
  Mayor of Košice — South |
| --- | --- |

Mr Jaroslav HLINKA

Mayor of Košice — South

| | Mr Ivo NESROVNAL
  Mayor of Bratislava (Capital of the Slovak Republic) |
| --- | --- |

Mr Ivo NESROVNAL

Mayor of Bratislava (Capital of the Slovak Republic)

| | Mr István ZACHARIAŠ
  Vice — Chairman of Košice Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr István ZACHARIAŠ

Vice — Chairman of Košice Self — Governing Region

SUOMI

| | Mr Ilpo HAALISTO
  local councillor of Nousiainen |
| --- | --- |

Mr Ilpo HAALISTO

local councillor of Nousiainen

| | Ms Pauliina HAIJANEN
  city councillor of Laitila |
| --- | --- |

Ms Pauliina HAIJANEN

city councillor of Laitila

| | Ms Sirpa HERTELL
  city councillor of Espoo |
| --- | --- |

Ms Sirpa HERTELL

city councillor of Espoo

| | Ms Anne KARJALAINEN
  city councillor of Kerava |
| --- | --- |

Ms Anne KARJALAINEN

city councillor of Kerava

| | Mr Antti LIIKKANEN
  city councillor of Rovaniemi |
| --- | --- |

Mr Antti LIIKKANEN

city councillor of Rovaniemi

| | Ms Gun-Mari LINDHOLM
  Member of Åland Islands Parliament |
| --- | --- |

Ms Gun-Mari LINDHOLM

Member of Åland Islands Parliament

| | Mr Markku MARKKULA
  city councillor of Espoo |
| --- | --- |

Mr Markku MARKKULA

city councillor of Espoo

| | Mr Ossi MARTIKAINEN
  local councillor of Lapinlahti |
| --- | --- |

Mr Ossi MARTIKAINEN

local councillor of Lapinlahti

| | Ms Satu TIETARI
  local councillor of Säkylä |
| --- | --- |

Ms Satu TIETARI

local councillor of Säkylä

SVERIGE

| | Martin ANDREASSON
  Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting |
| --- | --- |

Martin ANDREASSON

Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting

| | Ulrika CARLEFALL LANDERGREN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun |
| --- | --- |

Ulrika CARLEFALL LANDERGREN

Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun

| | Jelena DRENJANIN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Huddinge kommun |
| --- | --- |

Jelena DRENJANIN

Ledamot i kommunfullmäktige, Huddinge kommun

| | Heléne FRITZON
  Ledamot kommunfullmäktige, Kristianstads kommun |
| --- | --- |

Heléne FRITZON

Ledamot kommunfullmäktige, Kristianstads kommun

| | Lotta HÅKANSSON HARJU
  Ledamot i kommunfullmäktige, Järfälla kommun |
| --- | --- |

Lotta HÅKANSSON HARJU

Ledamot i kommunfullmäktige, Järfälla kommun

| | Tore HULT
  Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun |
| --- | --- |

Tore HULT

Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun

| | Ewa-May KARLSSON
  Ledamot i kommunfullmäktige, Vindelns kommun |
| --- | --- |

Ewa-May KARLSSON

Ledamot i kommunfullmäktige, Vindelns kommun

| | Anders KNAPE
  Ledamot i kommunfullmäktige, Karlstads kommun |
| --- | --- |

Anders KNAPE

Ledamot i kommunfullmäktige, Karlstads kommun

| | Paul LINDQUIST
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Stockolms läns landsting |
| --- | --- |

Paul LINDQUIST

Ledamot i landstingsfullmäktige, Stockolms läns landsting

| | Monalisa NORRMAN
  Ledamot i regionfullmäktige, Jämtlands läns landsting |
| --- | --- |

Monalisa NORRMAN

Ledamot i regionfullmäktige, Jämtlands läns landsting

| | Yoomi RENSTRÖM
  Ledamot i kommunfullmäktige, Ovanåkers kommun |
| --- | --- |

Yoomi RENSTRÖM

Ledamot i kommunfullmäktige, Ovanåkers kommun

| | Ilmar REEPALU
  Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun |
| --- | --- |

Ilmar REEPALU

Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun

UNITED KINGDOM

---

II LISA

ПРИЛОЖЕНИЕ II — ANEXO II — PŘÍLOHA II — BILAG II — ANHANG II — II LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IΙ — ANNEX II — ANNEXE II — PRILOG II — ALLEGATO II — II PIELIKUMS

II PRIEDAS — II. MELLÉKLET — ANNESS II — BIJLAGE II — ZAŁĄCZNIK II

ANEXO II — ANEXA II — PRÍLOHA II — PRILOGA II — LIITE II — BILAGA II

Заместник-членове/Suplentes/Náhradníci/Suppleanter/Stellvertreter/Asendusliikmed

Αναπληρωτές/Alternate members/Suppléants/Zamjenici članova/Supplenti/Aizstājēji

Pakaitiniai nariai/Póttagok/Membri Supplenti/Plaatsvervangers/Zastępcy członków

Suplentes/Supleanți/Náhradníci/Nadomestni člani/Varajäsenet/Suppleanter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

| | Mr Jean-Paul BASTIN
  Bourgmestre de la Ville de Malmédy |
| --- | --- |

Mr Jean-Paul BASTIN

Bourgmestre de la Ville de Malmédy

| | Ms Anne-Marie CORBISIER
  Conseillère communale à Montigny-le-Tilleul |
| --- | --- |

Ms Anne-Marie CORBISIER

Conseillère communale à Montigny-le-Tilleul

| | Mr Hendrik (Rik) DAEMS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Hendrik (Rik) DAEMS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Rudy DEMOTTE
  Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles |
| --- | --- |

Mr Rudy DEMOTTE

Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles

| | Ms Brigitte GROUWELS
  Brussels Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Ms Brigitte GROUWELS

Brussels Volksvertegenwoordiger

| | Mr Andries GRYFFROY
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Andries GRYFFROY

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Marc HENDRICKX
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Marc HENDRICKX

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Joël RIGUELLE
  Député bruxellois |
| --- | --- |

Mr Joël RIGUELLE

Député bruxellois

| | Mr Antoine TANZILLI
  Conseiller communal à la Ville de Charleroi |
| --- | --- |

Mr Antoine TANZILLI

Conseiller communal à la Ville de Charleroi

| | Mr Wouter VANBESIEN
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Wouter VANBESIEN

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Wilfried VANDAELE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Wilfried VANDAELE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Koenraad (Koen) VAN DEN HEUVEL
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Koenraad (Koen) VAN DEN HEUVEL

Vlaams Volksvertegenwoordiger

БЪЛГАРИЯ

| | Mr Nida AHMEDOV
  Mayor of Kaolinovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Nida AHMEDOV

Mayor of Kaolinovo Municipality

| | Mr Ivan ALEKSIEV
  Mayor of Pomorie Municipality |
| --- | --- |

Mr Ivan ALEKSIEV

Mayor of Pomorie Municipality

| | Ms Malina Edreva AUDOIN
  Councillor, Municipality of Sofia |
| --- | --- |

Ms Malina Edreva AUDOIN

Councillor, Municipality of Sofia

| | Mr Stanislav BLAGOV
  Mayor of Svishtov Municipality |
| --- | --- |

Mr Stanislav BLAGOV

Mayor of Svishtov Municipality

| | Mr Nikolay IVANOV
  Mayor of Vratsa Municipality |
| --- | --- |

Mr Nikolay IVANOV

Mayor of Vratsa Municipality

| | Mr Atanas KAMBITOV
  Mayor of Blagoevgrad Municipality |
| --- | --- |

Mr Atanas KAMBITOV

Mayor of Blagoevgrad Municipality

| | Ms Dimitranka KAMENOVA
  Mayor of Berkovitsa Municipality |
| --- | --- |

Ms Dimitranka KAMENOVA

Mayor of Berkovitsa Municipality

| | Ms Sebihan MEHMED
  Mayor of Krumovgrad Municipality |
| --- | --- |

Ms Sebihan MEHMED

Mayor of Krumovgrad Municipality

| | Ms Anastasiya MLADENOVA
  Chair of the Municipal Council, Municipality of Peshtera |
| --- | --- |

Ms Anastasiya MLADENOVA

Chair of the Municipal Council, Municipality of Peshtera

| | Mr Fahri MOLAYSENOV
  Mayor of Madan Municipality |
| --- | --- |

Mr Fahri MOLAYSENOV

Mayor of Madan Municipality

| | Mr Emil NAIDENOV
  Mayor of Gorna Malina Municipality |
| --- | --- |

Mr Emil NAIDENOV

Mayor of Gorna Malina Municipality

| | Mr Georgi SLAVOV
  Mayor of Yambol Municipality |
| --- | --- |

Mr Georgi SLAVOV

Mayor of Yambol Municipality

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Mr Jiří BĚHOUNEK
  councillor of Vysočina Region |
| --- | --- |

Mr Jiří BĚHOUNEK

councillor of Vysočina Region

| | Mr Jan BIRKE
  councillor of Královehradecký Region |
| --- | --- |

Mr Jan BIRKE

councillor of Královehradecký Region

| | Mr Pavel BRANDA
  councillor of Rádlo municipality |
| --- | --- |

Mr Pavel BRANDA

councillor of Rádlo municipality

| | Mr Ivo GRÜNER
  councillor of Plzeňský Region |
| --- | --- |

Mr Ivo GRÜNER

councillor of Plzeňský Region

| | Mr Tomáš HUDEČEK
  councillor of the City of Prague |
| --- | --- |

Mr Tomáš HUDEČEK

councillor of the City of Prague

| | Ms Sylva KOVÁČIKOVÁ
  councillor of the Town of Bílovec |
| --- | --- |

Ms Sylva KOVÁČIKOVÁ

councillor of the Town of Bílovec

| | Mr Jan MAREŠ
  councillor of the City of Chomutov |
| --- | --- |

Mr Jan MAREŠ

councillor of the City of Chomutov

| | Mr Stanislav MIŠÁK
  councillor of Zlínský Region |
| --- | --- |

Mr Stanislav MIŠÁK

councillor of Zlínský Region

| | Mr Martin NETOLICKÝ
  councillor of Pardubický Region |
| --- | --- |

Mr Martin NETOLICKÝ

councillor of Pardubický Region

| | Mr Jiří ROZBOŘIL
  councillor of Olomoucký Region |
| --- | --- |

Mr Jiří ROZBOŘIL

councillor of Olomoucký Region

| | Ms Václava ZELENKOVÁ
  councillor of Račiněves municipality |
| --- | --- |

Ms Václava ZELENKOVÁ

councillor of Račiněves municipality

| | Mr Robert ZEMAN
  councillor of the Town of Prachatice |
| --- | --- |

Mr Robert ZEMAN

councillor of the Town of Prachatice

DANMARK

| | Ms Kirstine Helene BILLE
  Deputy Mayor |
| --- | --- |

Ms Kirstine Helene BILLE

Deputy Mayor

| | Mr Henrik BRADE JOHANSEN
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik BRADE JOHANSEN

Councillor

| | Miss Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP
  Councillor |
| --- | --- |

Miss Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP

Councillor

| | Mr Martin HULGAARD
  Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Martin HULGAARD

Deputy Mayor

| | Mr Peter KOFOD POULSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Peter KOFOD POULSEN

Regional Councillor

| | Ms Jane Strange NIELSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Ms Jane Strange NIELSEN

Regional Councillor

| | Mr Per NØRHAVE
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Per NØRHAVE

Councillor

| | Mr Henrik QVIST
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik QVIST

Regional Councillor

| | Mr John SCHMIDT ANDERSEN
  Mayor |
| --- | --- |

Mr John SCHMIDT ANDERSEN

Mayor

DEUTSCHLAND

| | Herr Sven AMBROSY
  Landrat des Kreises Friesland |
| --- | --- |

Herr Sven AMBROSY

Landrat des Kreises Friesland

| | Herr Stefan ENGSTFELD
  Mitglied des Landtags von Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Herr Stefan ENGSTFELD

Mitglied des Landtags von Nordrhein-Westfalen

| | Herr Jörg FELGNER
  Staatssekretär im Ministerium der Finanzen des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Jörg FELGNER

Staatssekretär im Ministerium der Finanzen des Landes Sachsen-Anhalt

| | Herr Ralf GEISTHARDT
  Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Ralf GEISTHARDT

Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt

| | Herr Harry GLAWE
  Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Minister für Wirtschaft, Bau und Tourismus, sowie Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Harry GLAWE

Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Minister für Wirtschaft, Bau und Tourismus, sowie Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Dr. Roland HEINTZE
  Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Dr. Roland HEINTZE

Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft

| | Herr Heinz-Joachim HÖFER
  Bürgermeister der Stadt Altenkirchen |
| --- | --- |

Herr Heinz-Joachim HÖFER

Bürgermeister der Stadt Altenkirchen

| | Dr. Fritz JAECKEL
  Staatsminister, Sächsische Staatskanzlei |
| --- | --- |

Dr. Fritz JAECKEL

Staatsminister, Sächsische Staatskanzlei

| | Herr Norbert KARTMANN
  Mitglied des Hessischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Norbert KARTMANN

Mitglied des Hessischen Landtags

| | Dr. Hermann KUHN
  Mitglied der Bremischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Dr. Hermann KUHN

Mitglied der Bremischen Bürgerschaft

| | Herr Dieter LAUINGER
  Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz, Mitglied der Landesregierung Thüringen |
| --- | --- |

Herr Dieter LAUINGER

Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz, Mitglied der Landesregierung Thüringen

| | Herr Clemens LINDEMANN
  Landrat des Saarpfalz-Kreises |
| --- | --- |

Herr Clemens LINDEMANN

Landrat des Saarpfalz-Kreises

| | Frau Helma OROSZ
  Oberbürgermeisterin der Stadt Dresden |
| --- | --- |

Frau Helma OROSZ

Oberbürgermeisterin der Stadt Dresden

| | Herr Jan PÖRKSEN
  Staatsrat für Arbeit, Soziales, Familie und Integration, Freie und Hansestadt Hamburg |
| --- | --- |

Herr Jan PÖRKSEN

Staatsrat für Arbeit, Soziales, Familie und Integration, Freie und Hansestadt Hamburg

| | Frau Anne QUART
  Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg |
| --- | --- |

Frau Anne QUART

Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg

| | Prof. Dr. Wolfgang REINHART
  Mitglied des Landtags von Baden-Württemberg |
| --- | --- |

Prof. Dr. Wolfgang REINHART

Mitglied des Landtags von Baden-Württemberg

| | Dr. Franz RIEGER
  Mitglied des Bayerischen Landtags, Vorsitzender des Ausschusses für Bundes- und Europaangelegenheiten sowie regionale Beziehungen |
| --- | --- |

Dr. Franz RIEGER

Mitglied des Bayerischen Landtags, Vorsitzender des Ausschusses für Bundes- und Europaangelegenheiten sowie regionale Beziehungen

| | Frau Isolde RIES
  Erste Vizepräsidentin des Landtags des Saarlandes |
| --- | --- |

Frau Isolde RIES

Erste Vizepräsidentin des Landtags des Saarlandes

| | Herr Sven RISSMANN
  Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin |
| --- | --- |

Herr Sven RISSMANN

Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin

| | Herr Holger RUPPRECHT
  Mitglied des Landtages Brandenburg |
| --- | --- |

Herr Holger RUPPRECHT

Mitglied des Landtages Brandenburg

| | Frau Anke SPOORENDONK
  Ministerin für Justiz, Kultur und Europa, Mitglied der Landesregierung von Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Frau Anke SPOORENDONK

Ministerin für Justiz, Kultur und Europa, Mitglied der Landesregierung von Schleswig-Holstein

| | Herr Andreas TEXTER
  Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Andreas TEXTER

Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Herr Nils WIECHMANN
  Mitglied des Landtags von Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

Herr Nils WIECHMANN

Mitglied des Landtags von Rheinland-Pfalz

EESTI

| | Mr Andres JAADLA
  Member of Rakvere City Council |
| --- | --- |

Mr Andres JAADLA

Member of Rakvere City Council

| | Mr Georg LINKOV
  Mayor of Hiiu Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Georg LINKOV

Mayor of Hiiu Rural Municipality

| | Mr Randel LÄNTS
  Member of Viljandi City Council |
| --- | --- |

Mr Randel LÄNTS

Member of Viljandi City Council

| | Mr Rait PIHELGAS
  Mayor of Ambla Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Rait PIHELGAS

Mayor of Ambla Rural Municipality

| | Mr Jan TREI
  Mayor of Viimsi Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Jan TREI

Mayor of Viimsi Rural Municipality

| | Mr Mart VÕRKLAEV
  Mayor of Rae Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Mart VÕRKLAEV

Mayor of Rae Rural Municipality

ΕΛΛΑΣ

| | Mr Kostas BAKOGIANNIS
  Head of the Region of Sterea Ellada |
| --- | --- |

Mr Kostas BAKOGIANNIS

Head of the Region of Sterea Ellada

| | Mr Dimitrios BIRMPAS
  Mayor of Aigaleo |
| --- | --- |

Mr Dimitrios BIRMPAS

Mayor of Aigaleo

| | Mr Ioannis BOUTARIS
  Mayor of Thessaloniki |
| --- | --- |

Mr Ioannis BOUTARIS

Mayor of Thessaloniki

| | Mr Fotios CHATZIDIAKOS
  Mayor of Rhodes |
| --- | --- |

Mr Fotios CHATZIDIAKOS

Mayor of Rhodes

| | Mr Panagiotis KATSIVELAS
  Mayor of Trifylia |
| --- | --- |

Mr Panagiotis KATSIVELAS

Mayor of Trifylia

| | Mr Charalampos KOKKINOS
  Regional Councillor, Region of South Aegean |
| --- | --- |

Mr Charalampos KOKKINOS

Regional Councillor, Region of South Aegean

| | Mr Dimitrios MARAVELIAS
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mr Dimitrios MARAVELIAS

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mrs Anna PAPADIMITRIOU
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mrs Anna PAPADIMITRIOU

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mr Dimitrios PETROVITS
  Deputy Head of the Region of Evros |
| --- | --- |

Mr Dimitrios PETROVITS

Deputy Head of the Region of Evros

| | Mr Dimitrios PREVEZANOS
  Mayor of Skiathos |
| --- | --- |

Mr Dimitrios PREVEZANOS

Mayor of Skiathos

| | Mr Konstantinos SIMITSIS
  Municipal Councillor of Kavala |
| --- | --- |

Mr Konstantinos SIMITSIS

Municipal Councillor of Kavala

| | Mr Petros SOULAS
  Mayor of Kordelio-Evosmos |
| --- | --- |

Mr Petros SOULAS

Mayor of Kordelio-Evosmos

ESPAÑA

| | D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ
  Secretario de Asuntos Exteriores de la Generalitat de Catalunya |
| --- | --- |

D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ

Secretario de Asuntos Exteriores de la Generalitat de Catalunya

| | D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ
  Director General de Inversiones y Acción Exterior de Extremadura |
| --- | --- |

D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ

Director General de Inversiones y Acción Exterior de Extremadura

| | D. Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR
  Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón |
| --- | --- |

D. Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR

Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón

| | Da Sol CALZADO GARCÍA
  Secretaria de Acción Exterior Junta de Andalucía |
| --- | --- |

Da Sol CALZADO GARCÍA

Secretaria de Acción Exterior Junta de Andalucía

| | D. Borja COROMINAS FISAS
  Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad de Madrid |
| --- | --- |

D. Borja COROMINAS FISAS

Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad de Madrid

| | Da María de DIEGO DURANTEZ
  Directora General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de Castilla y León |
| --- | --- |

Da María de DIEGO DURANTEZ

Directora General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de Castilla y León

| | Da Angeles ELORZA ZUBIRÍA
  Secretaria Gral. de Acción Exterior del Gobierno Vasco |
| --- | --- |

Da Angeles ELORZA ZUBIRÍA

Secretaria Gral. de Acción Exterior del Gobierno Vasco

| | D. Jesús GAMALLO ALLER
  Director General de Relaciones Exteriores y con la UE Xunta de Galicia |
| --- | --- |

D. Jesús GAMALLO ALLER

Director General de Relaciones Exteriores y con la UE Xunta de Galicia

| | Da Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES
  D.G. Desarrollo Estrategia Económica y AAEE Consejería de Empleo y Economía de la Junta de Castilla-La Mancha |
| --- | --- |

Da Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES

D.G. Desarrollo Estrategia Económica y AAEE Consejería de Empleo y Economía de la Junta de Castilla-La Mancha

| | D. Javier GONZÁLEZ ORTIZ
  Consejero de Economía, Hacienda y Seguridad de Canarias |
| --- | --- |

D. Javier GONZÁLEZ ORTIZ

Consejero de Economía, Hacienda y Seguridad de Canarias

| | D. Javier LEÓN DE LA RIVA
  Alcalde de Valladolid |
| --- | --- |

D. Javier LEÓN DE LA RIVA

Alcalde de Valladolid

| | D. Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ
  Consejero de Presidencia del Principado de Asturias |
| --- | --- |

D. Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ

Consejero de Presidencia del Principado de Asturias

| | D. Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO
  Presidente de la Diputación Provincial de Zamora |
| --- | --- |

D. Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO

Presidente de la Diputación Provincial de Zamora

| | D. Esteban MAS PORTELL
  Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas |
| --- | --- |

D. Esteban MAS PORTELL

Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas

| | Da María Victoria PALAU TÁRREGA
  Directora General de Relaciones con la Unión Europea |
| --- | --- |

Da María Victoria PALAU TÁRREGA

Directora General de Relaciones con la Unión Europea

| | D. Manuel PLEGUEZUELO ALONSO
  Director General Participación ciudadana UE y Acción Exterior de Murcia |
| --- | --- |

D. Manuel PLEGUEZUELO ALONSO

Director General Participación ciudadana UE y Acción Exterior de Murcia

| | D. Emilio del RIO SANZ
  Consejero de Presidencia y de Justicia de La Rioja |
| --- | --- |

D. Emilio del RIO SANZ

Consejero de Presidencia y de Justicia de La Rioja

| | D. Ramón ROPERO MANCERA
  Alcalde de Villafranca de los Barros |
| --- | --- |

D. Ramón ROPERO MANCERA

Alcalde de Villafranca de los Barros

| | D. Jordi SAN JOSÉ I BUENAVENTURA
  Alcalde de Sant Feliú de Llobregat (Barcelona) |
| --- | --- |

D. Jordi SAN JOSÉ I BUENAVENTURA

Alcalde de Sant Feliú de Llobregat (Barcelona)

| | D. Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA
  Consejero de Cultura, Turismo y Relaciones Institucionales de Navarra |
| --- | --- |

D. Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA

Consejero de Cultura, Turismo y Relaciones Institucionales de Navarra

| | Da Inmaculada VALENCIA BAYÓN
  Directora General de Economía y Asuntos Europeos de Cantabria |
| --- | --- |

Da Inmaculada VALENCIA BAYÓN

Directora General de Economía y Asuntos Europeos de Cantabria

FRANCE

| | M. Pierre BERTRAND
  Vice-président du Conseil général du Bas-Rhin |
| --- | --- |

M. Pierre BERTRAND

Vice-président du Conseil général du Bas-Rhin

| | Mme Josette BOREL-LINCERTIN
  Vice-présidente du Conseil régional de Guadeloupe |
| --- | --- |

Mme Josette BOREL-LINCERTIN

Vice-présidente du Conseil régional de Guadeloupe

| | Mme Nathalie COLIN-OESTERLE
  Conseillère régionale de Lorraine |
| --- | --- |

Mme Nathalie COLIN-OESTERLE

Conseillère régionale de Lorraine

| | M. Guillaume CROS
  Conseiller régional de Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

M. Guillaume CROS

Conseiller régional de Midi-Pyrénées

| | Mme Nassimah DINDAR
  Présidente du Conseil général de La Réunion |
| --- | --- |

Mme Nassimah DINDAR

Présidente du Conseil général de La Réunion

| | Mme Karine DOGNIN-SAUZE
  Adjointe au maire de Lyon |
| --- | --- |

Mme Karine DOGNIN-SAUZE

Adjointe au maire de Lyon

| | Mme Marie-Guite DUFAY
  Présidente du Conseil régional de Franche-Comté |
| --- | --- |

Mme Marie-Guite DUFAY

Présidente du Conseil régional de Franche-Comté

| | M. Daniel DUGLERY
  Conseiller régional d'Auvergne |
| --- | --- |

M. Daniel DUGLERY

Conseiller régional d'Auvergne

| | M. Nicolas FLORIAN
  Conseiller régional d'Aquitaine |
| --- | --- |

M. Nicolas FLORIAN

Conseiller régional d'Aquitaine

| | Mme Emmanuelle de GENTILI
  Première adjointe au maire de Bastia |
| --- | --- |

Mme Emmanuelle de GENTILI

Première adjointe au maire de Bastia

| | Mme Karine GLOANEC-MAURIN
  Vice-présidente du Conseil régional du Centre |
| --- | --- |

Mme Karine GLOANEC-MAURIN

Vice-présidente du Conseil régional du Centre

| | M. Hervé HOCQUARD
  Conseiller régional d'Île de France |
| --- | --- |

M. Hervé HOCQUARD

Conseiller régional d'Île de France

| | M. Jean-Louis JOSEPH
  Vice-président au Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur |
| --- | --- |

M. Jean-Louis JOSEPH

Vice-président au Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur

| | Mme Mireille LACOMBE
  Conseillère générale du Puy-de-Dôme |
| --- | --- |

Mme Mireille LACOMBE

Conseillère générale du Puy-de-Dôme

| | Mme Blandine LEFEBVRE
  Maire de Saint Nicolas d'Aliermont |
| --- | --- |

Mme Blandine LEFEBVRE

Maire de Saint Nicolas d'Aliermont

| | M. Dominique LEVEQUE
  Maire d'Aÿ |
| --- | --- |

M. Dominique LEVEQUE

Maire d'Aÿ

| | M. Didier MARIE
  Conseiller général de Seine-Maritime |
| --- | --- |

M. Didier MARIE

Conseiller général de Seine-Maritime

| | Mme Rachel PAILLARD
  Maire de Bouzy |
| --- | --- |

Mme Rachel PAILLARD

Maire de Bouzy

| | M. Daniel PERCHERON
  Président du Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

M. Daniel PERCHERON

Président du Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais

| | M. François-Xavier PRIOLLAUD
  Maire de Louviers |
| --- | --- |

M. François-Xavier PRIOLLAUD

Maire de Louviers

| | M. Christophe ROSSIGNOL
  Conseiller régional du Centre |
| --- | --- |

M. Christophe ROSSIGNOL

Conseiller régional du Centre

| | M. Jean-Louis TOURENNE
  Président du Conseil général d'Ille-et-Vilaine |
| --- | --- |

M. Jean-Louis TOURENNE

Président du Conseil général d'Ille-et-Vilaine

| | M. Michel VAUZELLE
  Président du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur |
| --- | --- |

M. Michel VAUZELLE

Président du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur

| | M. André VIOLA
  Président du Conseil général de l'Aude |
| --- | --- |

M. André VIOLA

Président du Conseil général de l'Aude

HRVATSKA

| | Mr Martin BARIČEVIĆ
  Mayor of the Municipality of Jasenice |
| --- | --- |

Mr Martin BARIČEVIĆ

Mayor of the Municipality of Jasenice

| | Ms Viviana BENUSSI
  Deputy Prefect of Istra County |
| --- | --- |

Ms Viviana BENUSSI

Deputy Prefect of Istra County

| | Mr Tulio DEMETLIKA
  Mayor of the City of Labin |
| --- | --- |

Mr Tulio DEMETLIKA

Mayor of the City of Labin

| | Ms Jasna PETEK
  Deputy Prefect of Krapina-Zagorje County |
| --- | --- |

Ms Jasna PETEK

Deputy Prefect of Krapina-Zagorje County

| | Mr Dinko PIRAK
  Mayor of the City of Čazma |
| --- | --- |

Mr Dinko PIRAK

Mayor of the City of Čazma

| | Mr Slavko PRIŠĆAN
  Mayor of Municipality of Rovišće |
| --- | --- |

Mr Slavko PRIŠĆAN

Mayor of Municipality of Rovišće

| | Ms Josipa RIMAC
  Mayor of the City of Knin |
| --- | --- |

Ms Josipa RIMAC

Mayor of the City of Knin

| | Mr Alojz TOMAŠEVIĆ
  Prefect of Pozega-Slavonia County |
| --- | --- |

Mr Alojz TOMAŠEVIĆ

Prefect of Pozega-Slavonia County

| | Mr Ivan VUČIĆ
  Prefect of Karlovac County |
| --- | --- |

Mr Ivan VUČIĆ

Prefect of Karlovac County

IRELAND

| | Ms Deirdre FORDE
  Cork County Council |
| --- | --- |

Ms Deirdre FORDE

Cork County Council

| | Mr Michael MURPHY
  Tipperary County Council |
| --- | --- |

Mr Michael MURPHY

Tipperary County Council

| | Mr Jimmy MCCLEARN
  Galway County Council |
| --- | --- |

Mr Jimmy MCCLEARN

Galway County Council

| | Mr Declan MCDONNELL
  Galway City Council |
| --- | --- |

Mr Declan MCDONNELL

Galway City Council

| | Mr Niall MCNELIS
  Galway City Council |
| --- | --- |

Mr Niall MCNELIS

Galway City Council

| | Ms Fiona O'LOUGHLIN
  Kildare County Council |
| --- | --- |

Ms Fiona O'LOUGHLIN

Kildare County Council

| | Mr William PATON
  Carlow County Council |
| --- | --- |

Mr William PATON

Carlow County Council

| | Mr Maurice QUINLIVAN
  Limerick City and County Council |
| --- | --- |

Mr Maurice QUINLIVAN

Limerick City and County Council

| | Ms Mary SHIELDS
  Cork City Council |
| --- | --- |

Ms Mary SHIELDS

Cork City Council

ITALIA

| | Sig. Alvaro ANCISI
  Consigliere Comunale di Ravenna |
| --- | --- |

Sig. Alvaro ANCISI

Consigliere Comunale di Ravenna

| | Sig.ra Francesca BALZANI
  Assessore del Comune di Milano |
| --- | --- |

Sig.ra Francesca BALZANI

Assessore del Comune di Milano

| | Sig.ra Benedetta BRIGHENTI
  Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO) |
| --- | --- |

Sig.ra Benedetta BRIGHENTI

Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO)

| | Sig.ra Bianca Maria D'ANGELO
  Assessore e Consigliere regionale della Regione Campania |
| --- | --- |

Sig.ra Bianca Maria D'ANGELO

Assessore e Consigliere regionale della Regione Campania

| | Sig. Antonio DECARO
  Sindaco del Comune di Bari |
| --- | --- |

Sig. Antonio DECARO

Sindaco del Comune di Bari

| | Sig. Giuseppe DI PANGRAZIO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Abruzzo |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe DI PANGRAZIO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Abruzzo

| | Sig. Marco DUS
  Consigliere Comunale di Vittorio Veneto (TV) |
| --- | --- |

Sig. Marco DUS

Consigliere Comunale di Vittorio Veneto (TV)

| | Sig. Massimo FEDERICI
  Presidente Provincia di La Spezia |
| --- | --- |

Sig. Massimo FEDERICI

Presidente Provincia di La Spezia

| | Sig. Carlo FIDANZA
  Assessore di Veleso (CO) |
| --- | --- |

Sig. Carlo FIDANZA

Assessore di Veleso (CO)

| | Sig. Stefano Bruno GALLI
  Consigliere regionale della Regione Lombardia |
| --- | --- |

Sig. Stefano Bruno GALLI

Consigliere regionale della Regione Lombardia

| | Sig.ra Paola GIORGI
  Assessore e Consigliere regionale della Regione Marche |
| --- | --- |

Sig.ra Paola GIORGI

Assessore e Consigliere regionale della Regione Marche

| | Sig. Isidoro GOTTARDO
  Consigliere Comunale di Sacile (PN) |
| --- | --- |

Sig. Isidoro GOTTARDO

Consigliere Comunale di Sacile (PN)

| | Sig. Onofrio INTRONA
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Puglia |
| --- | --- |

Sig. Onofrio INTRONA

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Puglia

| | Sig.ra Carmen Patrizia MURATORE
  Consigliere regionale della Regione Liguria |
| --- | --- |

Sig.ra Carmen Patrizia MURATORE

Consigliere regionale della Regione Liguria

| | Sig. Leoluca ORLANDO
  Sindaco del Comune di Palermo |
| --- | --- |

Sig. Leoluca ORLANDO

Sindaco del Comune di Palermo

| | Sig. Roberto PELLA
  Sindaco del Comune di Valdengo (BI) |
| --- | --- |

Sig. Roberto PELLA

Sindaco del Comune di Valdengo (BI)

| | Sig. Giuseppe RINALDI
  Presidente Provincia di Rieti |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe RINALDI

Presidente Provincia di Rieti

| | Sig. Clodovaldo RUFFATO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Veneto |
| --- | --- |

Sig. Clodovaldo RUFFATO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Veneto

| | Sig. Vito SANTARSIERO
  Consigliere regionale della Regione Basilicata |
| --- | --- |

Sig. Vito SANTARSIERO

Consigliere regionale della Regione Basilicata

| | Sig. Antonio SCALZO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Calabria |
| --- | --- |

Sig. Antonio SCALZO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Calabria

| | Sig. Giorgio SILLI
  Consigliere Comunale di Prato |
| --- | --- |

Sig. Giorgio SILLI

Consigliere Comunale di Prato

| | Sig. Marco TROMBINI
  Presidente Provincia di Rovigo |
| --- | --- |

Sig. Marco TROMBINI

Presidente Provincia di Rovigo

| | Sig. Giuseppe VARACALLI
  Sindaco del Comune di Gerace |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe VARACALLI

Sindaco del Comune di Gerace

| | Sig. Nicola VENDOLA
  Presidente della Regione Puglia |
| --- | --- |

Sig. Nicola VENDOLA

Presidente della Regione Puglia

ΚΥΠΡΟΣ

| | Mr Kyriakos CHATZITTOFIS
  Mayor of Agios Athanasios |
| --- | --- |

Mr Kyriakos CHATZITTOFIS

Mayor of Agios Athanasios

| | Mr Constantinos HADJIKAKOU
  Municipal Councilor of Famagusta Municipality |
| --- | --- |

Mr Constantinos HADJIKAKOU

Municipal Councilor of Famagusta Municipality

| | Mr Panikos HADJITHEORIS
  President of Community Council of Armou |
| --- | --- |

Mr Panikos HADJITHEORIS

President of Community Council of Armou

| | Mr George IAKOVOU
  President of the Community Council of Agioi Trimithias |
| --- | --- |

Mr George IAKOVOU

President of the Community Council of Agioi Trimithias

| | Mr Stavros STAVRINIDES
  Municipal Councillor of Strovolos Municipality |
| --- | --- |

Mr Stavros STAVRINIDES

Municipal Councillor of Strovolos Municipality

LATVIJA

| | Mr Gunārs ANSIŅŠ
  Member of Liepāja City Council |
| --- | --- |

Mr Gunārs ANSIŅŠ

Member of Liepāja City Council

| | Mr Jānis BAIKS
  Member of Valmiera City Council |
| --- | --- |

Mr Jānis BAIKS

Member of Valmiera City Council

| | Mr Gints KAMINSKIS
  Member of Auce Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Gints KAMINSKIS

Member of Auce Municipal Council

| | Mr Sergejs MAKSIMOVS
  Member of Viļaka Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Sergejs MAKSIMOVS

Member of Viļaka Municipal Council

| | Mr Aivars OKMANIS
  Member of Rundāle Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Aivars OKMANIS

Member of Rundāle Municipal Council

| | Ms Olga VEIDIŅA
  Member of Rīga City Council |
| --- | --- |

Ms Olga VEIDIŅA

Member of Rīga City Council

| | Mr Hardijs VENTS
  Member of Pārgauja Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Hardijs VENTS

Member of Pārgauja Municipal Council

LIETUVA

| | Mr Algimantas GAUBAS
  Member of Šiauliai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algimantas GAUBAS

Member of Šiauliai District Municipal Council

| | Mr Jonas JARUTIS
  Member of Kupiškis District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Jonas JARUTIS

Member of Kupiškis District Municipal Council

| | Ms Daiva MATONIENĖ
  Member of Šiauliai City Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Daiva MATONIENĖ

Member of Šiauliai City Municipal Council

| | Mr Algirdas NEIBERKA
  Member of Vilkaviškis District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algirdas NEIBERKA

Member of Vilkaviškis District Municipal Council

| | Mr Jonas PINSKUS
  Member of Vilnius City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Jonas PINSKUS

Member of Vilnius City Municipal Council

| | Ms Zinaida TRESNICKAJA
  Member of Visaginas Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Zinaida TRESNICKAJA

Member of Visaginas Municipal Council

| | Mr Algirdas VRUBLIAUSKAS
  Member of Alytus District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algirdas VRUBLIAUSKAS

Member of Alytus District Municipal Council

| | Mr Deivydas VYNIAUTAS
  Member of Mažeikiai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Deivydas VYNIAUTAS

Member of Mažeikiai District Municipal Council

| | Ms Odeta ŽERLAUSKIENĖ
  Member of Skuodas District Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Odeta ŽERLAUSKIENĖ

Member of Skuodas District Municipal Council

LUXEMBOURG

| | Monsieur Gusty GRAAS
  échevin de la Commune de Bettembourg |
| --- | --- |

Monsieur Gusty GRAAS

échevin de la Commune de Bettembourg

| | Monsieur Tom JUNGEN
  bourgmestre de la Commune de Roeser |
| --- | --- |

Monsieur Tom JUNGEN

bourgmestre de la Commune de Roeser

| | Madame Martine MERGEN
  membre du conseil communal de la Ville de Luxembourg |
| --- | --- |

Madame Martine MERGEN

membre du conseil communal de la Ville de Luxembourg

| | Madame Sam TANSON
  échevin de la Ville de Luxembourg |
| --- | --- |

Madame Sam TANSON

échevin de la Ville de Luxembourg

| | Monsieur Pierre WIES
  bourgmestre de la Commune de Larochette |
| --- | --- |

Monsieur Pierre WIES

bourgmestre de la Commune de Larochette

MAGYARORSZÁG

| | Ms Boglárka BÁNNÉ DR. GÁL
  Vice-President of County Council of Borsod-Abaúj-Zemplén Megye |
| --- | --- |

Ms Boglárka BÁNNÉ DR. GÁL

Vice-President of County Council of Borsod-Abaúj-Zemplén Megye

| | Mr János Ádám KARÁCSONY
  Representative of local government of Village Tahitótfalu |
| --- | --- |

Mr János Ádám KARÁCSONY

Representative of local government of Village Tahitótfalu

| | Mr Attila KISS
  Mayor of Hajdúböszörmény |
| --- | --- |

Mr Attila KISS

Mayor of Hajdúböszörmény

| | Mr Béla KOCSY
  Representative of local government of District 2 of Budapest |
| --- | --- |

Mr Béla KOCSY

Representative of local government of District 2 of Budapest

| | Mr Sándor KOVÁCS
  President of County Council of Jász-Nagykun-Szolnok Megye |
| --- | --- |

Mr Sándor KOVÁCS

President of County Council of Jász-Nagykun-Szolnok Megye

| | Mr Zoltán NÉMETH
  President of County Council of Győr-Moson-Sopron Megye |
| --- | --- |

Mr Zoltán NÉMETH

President of County Council of Győr-Moson-Sopron Megye

| | Mr Attila DR. PÁL
  President of County Council of Zala Megye |
| --- | --- |

Mr Attila DR. PÁL

President of County Council of Zala Megye

| | Mr Tamás Gergő SAMU
  Representative of County Council of Békés Megye |
| --- | --- |

Mr Tamás Gergő SAMU

Representative of County Council of Békés Megye

| | Mr Gábor DR. SIMON
  Representative of Local Government of Miskolc with county rights |
| --- | --- |

Mr Gábor DR. SIMON

Representative of Local Government of Miskolc with county rights

| | Mr Ferenc TEMERINI
  Representative of Local Government of Soltvadkert |
| --- | --- |

Mr Ferenc TEMERINI

Representative of Local Government of Soltvadkert

| | Ms Kata TÜTTŐ
  Representative of Local Government of District 12 of Budapest |
| --- | --- |

Ms Kata TÜTTŐ

Representative of Local Government of District 12 of Budapest

| | Mr Botond DR. VÁNTSA
  Deputy-Mayor of Szigetszentmiklós |
| --- | --- |

Mr Botond DR. VÁNTSA

Deputy-Mayor of Szigetszentmiklós

MALTA

| | Mr Jesmond AQUILINA
  Deputy Mayor of Ħal Qormi |
| --- | --- |

Mr Jesmond AQUILINA

Deputy Mayor of Ħal Qormi

| | Mr Paul BUTTIGIEG
  Councillor, Qala Local Council |
| --- | --- |

Mr Paul BUTTIGIEG

Councillor, Qala Local Council

| | Mr Frederick CUTAJAR
  Mayor of Santa Lucija |
| --- | --- |

Mr Frederick CUTAJAR

Mayor of Santa Lucija

| | Mr Mario FAVA
  Councillor, Swieqi Local Council |
| --- | --- |

Mr Mario FAVA

Councillor, Swieqi Local Council

| | Mr Anthony MIFSUD
  Councillor, Imtarfa Local Council |
| --- | --- |

Mr Anthony MIFSUD

Councillor, Imtarfa Local Council

NEDERLAND

| | Mr A. (Ahmed) ABOUTALEB
  mayor of Rotterdam |
| --- | --- |

Mr A. (Ahmed) ABOUTALEB

mayor of Rotterdam

| | Mr B.J. (Bert) BOUWMEESTER
  mayor of Coevorden |
| --- | --- |

Mr B.J. (Bert) BOUWMEESTER

mayor of Coevorden

| | Mr Th.J.F.M. (Theo) BOVENS
  Governor: chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Limburg |
| --- | --- |

Mr Th.J.F.M. (Theo) BOVENS

Governor: chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Limburg

| | Mr H. (Henk) BRINK
  member of the Executive Council of the Province of Drenthe |
| --- | --- |

Mr H. (Henk) BRINK

member of the Executive Council of the Province of Drenthe

| | Mr B.J. (Ben) DE REU
  member of the Executive Council of the Province of Zeeland |
| --- | --- |

Mr B.J. (Ben) DE REU

member of the Executive Council of the Province of Zeeland

| | Mr R. (Rob) JONKMAN
  member of the Executive Council of Opsterland |
| --- | --- |

Mr R. (Rob) JONKMAN

member of the Executive Council of Opsterland

| | Mr J.H.J. (Hans) KONST
  member of the Executive Council of the Province of Fryslân |
| --- | --- |

Mr J.H.J. (Hans) KONST

member of the Executive Council of the Province of Fryslân

| | Mrs E.M. (Elvira) SWEET
  member of the Executive Council of the Province of Noord-Holland |
| --- | --- |

Mrs E.M. (Elvira) SWEET

member of the Executive Council of the Province of Noord-Holland

| | Mrs Dr. J.M.E. (Annemieke) TRAAG
  member of the Executive Coucil of the Province of Gelderland |
| --- | --- |

Mrs Dr. J.M.E. (Annemieke) TRAAG

member of the Executive Coucil of the Province of Gelderland

| | Mr N.A. (André) VAN DE NADORT
  mayor of Ten Boer |
| --- | --- |

Mr N.A. (André) VAN DE NADORT

mayor of Ten Boer

| | Mrs I.K. (Ingrid) VAN ENGELSHOVEN
  member of the Executive Council of 's Gravenhage |
| --- | --- |

Mrs I.K. (Ingrid) VAN ENGELSHOVEN

member of the Executive Council of 's Gravenhage

| | Mr C.L. (Cornelis) VISSER
  mayor of Twenterand |
| --- | --- |

Mr C.L. (Cornelis) VISSER

mayor of Twenterand

ÖSTERREICH

| | Frau Vizebürgermeisterin und Landeshauptmann-Stellvertreterin Maga Renate BRAUNER
  Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Wiener Stadt- bzw. Landesregierung) |
| --- | --- |

Frau Vizebürgermeisterin und Landeshauptmann-Stellvertreterin Maga Renate BRAUNER

Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Wiener Stadt- bzw. Landesregierung)

| | Herr Landtagsabgeordneter Christian ILLEDITS
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Burgenländischen Landtag) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Christian ILLEDITS

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Burgenländischen Landtag)

| | Frau Landtagspräsidentin Dr. Brigitta PALLAUF
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsidentin des Salzburger Landtages) |
| --- | --- |

Frau Landtagspräsidentin Dr. Brigitta PALLAUF

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsidentin des Salzburger Landtages)

| | Herr Landtagsabgeordneter Bürgermeister Johannes PEINSTEINER
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Sankt Wolfgang in Oberösterreich durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Bürgermeister Johannes PEINSTEINER

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Sankt Wolfgang in Oberösterreich durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Günther PLATTER
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Tirol) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Günther PLATTER

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Tirol)

| | Herr Landesrat Mag. Michael SCHICKHOFER
  Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Mag. Michael SCHICKHOFER

Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung)

| | Frau Landesrätin Mag. Barbara SCHWARZ
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Niederösterreichischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Frau Landesrätin Mag. Barbara SCHWARZ

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Niederösterreichischen Landesregierung)

| | Herr Landtagsabgeordneter Herwig SEISER
  Abgeordneter zum Kärntner Landtag und Klubobmann der SPÖ-Fraktion (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Herwig SEISER

Abgeordneter zum Kärntner Landtag und Klubobmann der SPÖ-Fraktion (auf Wahlen beruhendes Mandat)

| | Herr Landtagspräsident Kommerzialrat Viktor SIGL
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Oberösterreichischen Landtag) |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident Kommerzialrat Viktor SIGL

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Oberösterreichischen Landtag)

| | Herr Landtagspräsident Mag. Harald SONDEREGGER
  Präsident des Landtags von Vorarlberg (auf Wahlen beruhendes Mandat |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident Mag. Harald SONDEREGGER

Präsident des Landtags von Vorarlberg (auf Wahlen beruhendes Mandat

| | Frau Gemeinderätin Landtagsabgeordnete Prof.in Dr.in Elisabeth VITOUCH
  Gemeinderat und Landtag von Wien (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Frau Gemeinderätin Landtagsabgeordnete Prof.in Dr.in Elisabeth VITOUCH

Gemeinderat und Landtag von Wien (auf Wahlen beruhendes Mandat)

| | Herr Geschäftsführender Gemeinderat und Abgeordneter zum Nationalrat Hannes WENINGER
  Gemeinde Gießhübl in Niederösterreich (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Herr Geschäftsführender Gemeinderat und Abgeordneter zum Nationalrat Hannes WENINGER

Gemeinde Gießhübl in Niederösterreich (auf Wahlen beruhendes Mandat)

POLSKA

| | Adam BANASZAK
  radny województwa kujawsko-pomorskiego |
| --- | --- |

Adam BANASZAK

radny województwa kujawsko-pomorskiego

| | Stanisław BODYS
  burmistrz Miasta Rejowiec Fabryczny |
| --- | --- |

Stanisław BODYS

burmistrz Miasta Rejowiec Fabryczny

| | Andrzej BUŁA
  radny województwa opolskiego |
| --- | --- |

Andrzej BUŁA

radny województwa opolskiego

| | Piotr CAŁBECKI
  radny województwa kujawsko-pomorskiego |
| --- | --- |

Piotr CAŁBECKI

radny województwa kujawsko-pomorskiego

| | Bogdan DYJUK
  radny województwa podlaskiego |
| --- | --- |

Bogdan DYJUK

radny województwa podlaskiego

| | Robert GODEK
  radny powiatu strzyżowskiego |
| --- | --- |

Robert GODEK

radny powiatu strzyżowskiego

| | Arkadiusz GODLEWSKI
  radny Miasta Katowice |
| --- | --- |

Arkadiusz GODLEWSKI

radny Miasta Katowice

| | Marzena KEMPIŃSKA
  radny powiatu świeckiego |
| --- | --- |

Marzena KEMPIŃSKA

radny powiatu świeckiego

| | Józef KOTYŚ
  radny województwa opolskiego |
| --- | --- |

Józef KOTYŚ

radny województwa opolskiego

| | Andrzej KUNT
  burmistrz Kostrzyna nad Odrą |
| --- | --- |

Andrzej KUNT

burmistrz Kostrzyna nad Odrą

| | Lucjan KUŹNIAR
  radny województwa podkarpackiego |
| --- | --- |

Lucjan KUŹNIAR

radny województwa podkarpackiego

| | Mirosław LECH
  wójt gminy Korycin |
| --- | --- |

Mirosław LECH

wójt gminy Korycin

| | Marek OLSZEWSKI
  wójt gminy Lubicz |
| --- | --- |

Marek OLSZEWSKI

wójt gminy Lubicz

| | Władysław ORTYL
  radny województwa podkarpackiego |
| --- | --- |

Władysław ORTYL

radny województwa podkarpackiego

| | Joachim SMYŁA
  radny powiatu lublinieckiego |
| --- | --- |

Joachim SMYŁA

radny powiatu lublinieckiego

| | Hanna ZDANOWSKA
  Prezydent Miasta Łodzi |
| --- | --- |

Hanna ZDANOWSKA

Prezydent Miasta Łodzi

PORTUGAL

| | Américo Jaime AFONSO PEREIRA
  Presidente da Câmara Municipal de Vinhais |
| --- | --- |

Américo Jaime AFONSO PEREIRA

Presidente da Câmara Municipal de Vinhais

| | Vítor Manuel CHAVES DE CARO PROENÇA
  Presidente da Câmara Municipal de Alcácer do Sal |
| --- | --- |

Vítor Manuel CHAVES DE CARO PROENÇA

Presidente da Câmara Municipal de Alcácer do Sal

| | Luís Miguel CORREIA ANTUNES
  Presidente da Câmara Municipal da Lousã |
| --- | --- |

Luís Miguel CORREIA ANTUNES

Presidente da Câmara Municipal da Lousã

| | João CUNHA E SILVA
  Vice-Presidente do Governo Regional da Madeira |
| --- | --- |

João CUNHA E SILVA

Vice-Presidente do Governo Regional da Madeira

| | Luís Manuel DOS SANTOS CORREIA
  Presidente da Câmara Municipal de Castelo Branco |
| --- | --- |

Luís Manuel DOS SANTOS CORREIA

Presidente da Câmara Municipal de Castelo Branco

| | Isaura Maria ELIAS CRISÓSTOMO BERNARDINO MORAIS
  Presidente da Câmara Municipal de Rio Maior |
| --- | --- |

Isaura Maria ELIAS CRISÓSTOMO BERNARDINO MORAIS

Presidente da Câmara Municipal de Rio Maior

| | Paulo Jorge FRAZÃO BATISTA SANTOS
  Presidente da Câmara Municipal da Batalha |
| --- | --- |

Paulo Jorge FRAZÃO BATISTA SANTOS

Presidente da Câmara Municipal da Batalha

| | Francisco Manuel LOPES
  Presidente da Câmara Municipal de Lamego |
| --- | --- |

Francisco Manuel LOPES

Presidente da Câmara Municipal de Lamego

| | Vitor Manuel MARTINS GUERREIRO
  Presidente da Câmara Municipal de São Brás de Alportel |
| --- | --- |

Vitor Manuel MARTINS GUERREIRO

Presidente da Câmara Municipal de São Brás de Alportel

| | António Benjamim PEREIRA
  Presidente da Câmara Municipal de Esposende |
| --- | --- |

António Benjamim PEREIRA

Presidente da Câmara Municipal de Esposende

| | Aníbal SOUSA REIS COELHO DA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Ferreira do Alentejo |
| --- | --- |

Aníbal SOUSA REIS COELHO DA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Ferreira do Alentejo

| | Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA
  Subsecretário Regional da Presidência para as Relações Externas — Açores |
| --- | --- |

Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA

Subsecretário Regional da Presidência para as Relações Externas — Açores

ROMÂNIA

| | Mr Gheorghe CATRINOIU
  Mayor of Fetești |
| --- | --- |

Mr Gheorghe CATRINOIU

Mayor of Fetești

| | Mr Ciprian DOBRE
  President of Mureș County Council |
| --- | --- |

Mr Ciprian DOBRE

President of Mureș County Council

| | Mr Alexandru DRĂGAN
  Position: Mayor of Tașca, Neamț County |
| --- | --- |

Mr Alexandru DRĂGAN

Position: Mayor of Tașca, Neamț County

| | Mr Ștefan ILIE
  Mayor of Luncavița, Tulcea Conunty |
| --- | --- |

Mr Ștefan ILIE

Mayor of Luncavița, Tulcea Conunty

| | Mr Cornel NANU
  Mayor of Cornu, Prahova County |
| --- | --- |

Mr Cornel NANU

Mayor of Cornu, Prahova County

| | Mr Robert Sorin NEGOIȚĂ
  Mayor of Bucharest 3rd District |
| --- | --- |

Mr Robert Sorin NEGOIȚĂ

Mayor of Bucharest 3rd District

| | Mr Marian PETRACHE
  President of Ilfov County Council |
| --- | --- |

Mr Marian PETRACHE

President of Ilfov County Council

| | Mr Silviu PONORAN
  Mayor of Zlatna town, Alba County |
| --- | --- |

Mr Silviu PONORAN

Mayor of Zlatna town, Alba County

| | Mr Emil PROȘCAN
  Mayor of Mizil town, Prahova County |
| --- | --- |

Mr Emil PROȘCAN

Mayor of Mizil town, Prahova County

| | Mr Mihai Adrian ȘTEF
  President of Satu Mare County Council |
| --- | --- |

Mr Mihai Adrian ȘTEF

President of Satu Mare County Council

| | Mr Adrian Ovidiu TEBAN
  Mayor of Cugir town, Alba County |
| --- | --- |

Mr Adrian Ovidiu TEBAN

Mayor of Cugir town, Alba County

| | Mr Florin Grigore TECĂU
  President of Argeș County Council |
| --- | --- |

Mr Florin Grigore TECĂU

President of Argeș County Council

| | Mr Horia TEODORESCU
  President of Tulcea County Council |
| --- | --- |

Mr Horia TEODORESCU

President of Tulcea County Council

| | Mr Istvan VAKAR
  Vice-president of Cluj County Council |
| --- | --- |

Mr Istvan VAKAR

Vice-president of Cluj County Council

| | Mr Ion Marcel VELA
  Mayor of Caransebeș, Caraș-Severin County |
| --- | --- |

Mr Ion Marcel VELA

Mayor of Caransebeș, Caraș-Severin County

SLOVENIJA

| | Ms Mojca ČEMAS STJEPANOVIČ
  Mayor of the Municipality of Črnomelj |
| --- | --- |

Ms Mojca ČEMAS STJEPANOVIČ

Mayor of the Municipality of Črnomelj

| | Mr Anton KOKALJ
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Vodice |
| --- | --- |

Mr Anton KOKALJ

Member of the Municipal Council of the Municipality of Vodice

| | Mr Branko LEDINEK
  Mayor of the Municipality of Rače-Fram |
| --- | --- |

Mr Branko LEDINEK

Mayor of the Municipality of Rače-Fram

| | Mr Gregor MACEDONI
  Mayor of the Municipality of Novo mesto |
| --- | --- |

Mr Gregor MACEDONI

Mayor of the Municipality of Novo mesto

| | Mr Tomaž ROŽEN
  Mayor of the Municipality of Ravne na Koroškem |
| --- | --- |

Mr Tomaž ROŽEN

Mayor of the Municipality of Ravne na Koroškem

| | Mr Miran SENČAR
  Mayor of the Municipality of Ptuj |
| --- | --- |

Mr Miran SENČAR

Mayor of the Municipality of Ptuj

| | Ms Tanja VINDIŠ FURMAN
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Maribor |
| --- | --- |

Ms Tanja VINDIŠ FURMAN

Member of the Municipal Council of the Municipality of Maribor

SLOVENSKO

| | Mr Martin BERTA
  Vice — Chairman of Bratislava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Martin BERTA

Vice — Chairman of Bratislava Self — Governing Region

| | Mr Ján BLCHÁČ
  Mayor of Liptovský Mikuláš |
| --- | --- |

Mr Ján BLCHÁČ

Mayor of Liptovský Mikuláš

| | Mr Radoslav ČUHA
  Vice — Chairman of Prešov Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Radoslav ČUHA

Vice — Chairman of Prešov Self — Governing Region

| | Mr Ján FERENČÁK
  Mayor of Kežmarok |
| --- | --- |

Mr Ján FERENČÁK

Mayor of Kežmarok

| | Mr Daniel LORINC
  Mayor of Kladzany |
| --- | --- |

Mr Daniel LORINC

Mayor of Kladzany

| | Mr Tibor MIKUŠ
  Chairman of Trnava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Tibor MIKUŠ

Chairman of Trnava Self — Governing Region

| | Mr Jozef PETUŠÍK
  Mayor of Dolný Lopašov |
| --- | --- |

Mr Jozef PETUŠÍK

Mayor of Dolný Lopašov

| | Mr Richard TAKÁČ
  Vice — Chairman of Trenčín Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Richard TAKÁČ

Vice — Chairman of Trenčín Self — Governing Region

| | Ms Andrea TURČANOVÁ
  Mayor of Prešov |
| --- | --- |

Ms Andrea TURČANOVÁ

Mayor of Prešov

SUOMI

| | Ms Tiina ELOVAARA
  city councillor of Tampere |
| --- | --- |

Ms Tiina ELOVAARA

city councillor of Tampere

| | Mr Patrik KARLSSON
  city councillor of Vantaa |
| --- | --- |

Mr Patrik KARLSSON

city councillor of Vantaa

| | Ms Katri KULMUNI
  city councillor of Tornio |
| --- | --- |

Ms Katri KULMUNI

city councillor of Tornio

| | Mr Veikko KUMPUMÄKI
  city councillor of Kemi |
| --- | --- |

Mr Veikko KUMPUMÄKI

city councillor of Kemi

| | Ms Hannele LUUKKAINEN
  deputy city councillor of Helsinki |
| --- | --- |

Ms Hannele LUUKKAINEN

deputy city councillor of Helsinki

| | Mr Matias MÄKYNEN
  city councillor of Vaasa |
| --- | --- |

Mr Matias MÄKYNEN

city councillor of Vaasa

| | Ms Sanna PARKKINEN
  local councillor of Liperi |
| --- | --- |

Ms Sanna PARKKINEN

local councillor of Liperi

| | Mr Antero SAKSALA
  local councillor of Pirkkala |
| --- | --- |

Mr Antero SAKSALA

local councillor of Pirkkala

| | Mr Wille VALVE
  Member of Åland Islands Parliament |
| --- | --- |

Mr Wille VALVE

Member of Åland Islands Parliament

SVERIGE

| | Ms Åsa ÅGREN WIKSTRÖM
  Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun |
| --- | --- |

Ms Åsa ÅGREN WIKSTRÖM

Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun

| | Mr Carl Fredrik GRAF
  Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun |
| --- | --- |

Mr Carl Fredrik GRAF

Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun

| | Ms Carola GUNNARSSON
  Ledamot i kommunfullmäktige, Sala kommun |
| --- | --- |

Ms Carola GUNNARSSON

Ledamot i kommunfullmäktige, Sala kommun

| | Ms Ewa LINDSTRAND
  Ledamot i kommunfullmäktige, Timrå kommun |
| --- | --- |

Ms Ewa LINDSTRAND

Ledamot i kommunfullmäktige, Timrå kommun

| | Ms Agneta LIPKIN
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Norrbottens läns landsting |
| --- | --- |

Ms Agneta LIPKIN

Ledamot i landstingsfullmäktige, Norrbottens läns landsting

| | Mr Kenth LÖVGREN
  Ledamot i regionfullmäktige, Gävleborgs läns landsting |
| --- | --- |

Mr Kenth LÖVGREN

Ledamot i regionfullmäktige, Gävleborgs läns landsting

| | Mr Roger MOGERT
  Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun |
| --- | --- |

Mr Roger MOGERT

Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun

| | Mr Anders ROSÉN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun |
| --- | --- |

Mr Anders ROSÉN

Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun

| | Ms Marie-Louise RÖNNMARK
  Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun |
| --- | --- |

Ms Marie-Louise RÖNNMARK

Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun

| | Mr Carl Johan SONESSON
  Ledamot i regionfullmäktige, Skåne läns landsting |
| --- | --- |

Mr Carl Johan SONESSON

Ledamot i regionfullmäktige, Skåne läns landsting

| | Mr Rolf SÄLLRYD
  Ledamot i regionfullmäktige, Kronobergs läns landsting |
| --- | --- |

Mr Rolf SÄLLRYD

Ledamot i regionfullmäktige, Kronobergs läns landsting

| | Ms Marie SÄLLSTRÖM
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting |
| --- | --- |

Ms Marie SÄLLSTRÖM

Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting

UNITED KINGDOM

---

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/85

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (ÜVJP) 2015/117,

26. jaanuar 2015,

millega rakendatakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 31. mai 2013. aasta otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. mail 2013 vastu otsuse 2013/255/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. mail 2013 vastu otsuse 2013/255/ÜVJP.

| (2) | Euroopa Liidu Üldkohus tühistas oma 13. novembri 2014. aasta otsustega kohtuasjadesT-653/11, T-654/11 ja T-43/12 nõukogu otsuse lisada Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International otsuse 2013/255/ÜVJP I lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu Üldkohus tühistas oma 13. novembri 2014. aasta otsustega kohtuasjadesT-653/11, T-654/11 ja T-43/12 nõukogu otsuse lisada Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International otsuse 2013/255/ÜVJP I lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International tuleks uute põhjenduste alusel uuesti lisada loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International tuleks uute põhjenduste alusel uuesti lisada loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (4) | Otsust 2013/255/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2013/255/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2013/255/ÜVJP I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  ELT L 147, 1.6.2013, lk 14.

1

---

LISA

Allpool loetletud isikud ja üksus lisatakse otsuse 2013/255/ÜVJP I lisas esitatud isikute ja üksuste loetellu.

I.   ARTIKLITES 27 JA 28 OSUTATUD FÜÜSILISTE JA JURIIDILISTE ISIKUTE, ÜKSUSTE VÕI ASUTUSTE LOETELU

A.   ISIKUD

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. | Mohammed (

  ) Hamcho (

  ) | Sünniaeg: 20. mai 1966.
  Pass nr 002954347 | Tähtis Süüria ärimees, Hamcho Internationali omanik, lähedane isik Süüria režiimi võtmetähtsusega isikutele, sealhulgas president Bashar al-Assadile ja Maher al-Assadile.
  Alates 2014. aasta märtsist on olnud kahepoolsete ärinõukogude Hiina suhete esimees, millisele ametikohale nimetas ta majandusminister Khodr Orfali.
  Mohammed Hamcho saab kasu Süüria režiimist ja toetab seda ning on seotud sellest režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega. | 27.1.2015 |
| 28. | Khalid (

  ) (teise nimega Khaled) Qaddur (

  ) (teise nimega Qadour, Qaddour, Kaddour) | | Tähtis Süüria ärimees, lähedane isik Süüria režiimi võtmetähtsusega isikule Maher al-Assadile.
  Khalid Qaddur saab kasu Süüria režiimist ja toetab seda ning on seotud sellest režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega. | 27.1.2015 |
| 33. | Ayman (

  ) Jabir (

  ) (teise nimega Aiman Jaber) | Sünnikoht: Latakia | Tähtis Süüria ärimees, lähedane isik sellistele Süüria režiimi võtmetähtsusega isikutele nagu Maher al-Assad ja Rami Makhlouf.
  Ta on ka režiimi toetanud, hõlbustades nafta importi Overseas Petroleum Tradingust Süüriasse oma äriühingu El Jazireh kaudu.
  Ayman Jabir saab kasu režiimist ja toetab seda ning on seotud režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega. | 27.1.2015 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

18.

Image

Image

Sünniaeg: 20. mai 1966.

Pass nr 002954347

Tähtis Süüria ärimees, Hamcho Internationali omanik, lähedane isik Süüria režiimi võtmetähtsusega isikutele, sealhulgas president Bashar al-Assadile ja Maher al-Assadile.

Alates 2014. aasta märtsist on olnud kahepoolsete ärinõukogude Hiina suhete esimees, millisele ametikohale nimetas ta majandusminister Khodr Orfali.

Mohammed Hamcho saab kasu Süüria režiimist ja toetab seda ning on seotud sellest režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega.

27.1.2015

28.

Image

Image

Tähtis Süüria ärimees, lähedane isik Süüria režiimi võtmetähtsusega isikule Maher al-Assadile.

Khalid Qaddur saab kasu Süüria režiimist ja toetab seda ning on seotud sellest režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega.

27.1.2015

33.

Image

Image

Sünnikoht: Latakia

Tähtis Süüria ärimees, lähedane isik sellistele Süüria režiimi võtmetähtsusega isikutele nagu Maher al-Assad ja Rami Makhlouf.

Ta on ka režiimi toetanud, hõlbustades nafta importi Overseas Petroleum Tradingust Süüriasse oma äriühingu El Jazireh kaudu.

Ayman Jabir saab kasu režiimist ja toetab seda ning on seotud režiimist kasu saavate ja seda toetavate isikutega.

27.1.2015

B.   ÜKSUSED

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. | Hamcho International
  (teise nimega Hamsho International Group) | Baghdad Street, |
| PO Box 8254 |
| Damascus |
| Tel: 963 112316675 |
| Faks: 963 112318875 |
| Veebisait: www.hamshointl.com |
| E-post: info@hamshsointl.com ja hamshogroup@yahoo.com |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

3.

Hamcho International

(teise nimega Hamsho International Group)

Baghdad Street,

PO Box 8254

Damascus

Tel: 963 112316675

Faks: 963 112318875

Veebisait: www.hamshointl.com

E-post: info@hamshsointl.com ja hamshogroup@yahoo.com

Hamcho International on suur Süüria valdusettevõtja, mille omanik on Mohammed Hamcho.

Hamcho International saab kasu režiimist ja toetab seda ning on seotud režiimist kasu saava ja seda toetava isikuga.

27.1.2015

---

| 27.1.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/87 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/87

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (ÜVJP) 2015/118,

26. jaanuar 2015,

millega rakendatakse otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. oktoobril 2010 vastu otsuse 2010/656/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. oktoobril 2010 vastu otsuse 2010/656/ÜVJP.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu Côte d'Ivoire'i käsitleva resolutsiooniga 1572 (2004) moodustatud sanktsioonide komitee jättis 20. novembril 2014 ühe isiku välja nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse resolutsiooni punktides 9–12 ette nähtud meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu Côte d'Ivoire'i käsitleva resolutsiooniga 1572 (2004) moodustatud sanktsioonide komitee jättis 20. novembril 2014 ühe isiku välja nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse resolutsiooni punktides 9–12 ette nähtud meetmeid.

| (3) | Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu otsuse 2010/656/ÜVJP I lisas sätestatud isikute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu otsuse 2010/656/ÜVJP I lisas sätestatud isikute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/656/ÜVJP I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DŪKLAVS

---

(1)  ELT L 285, 30.10.2010, lk 28.

1

---

LISA

Otsuse 2010/656/ÜVJP I lisast jäetakse välja järgmist isikut käsitlev kanne:

Alcide DJÉDJÉ

---