# Uradni list C 40/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 40 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 585. februar 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 40

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 585. februar 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2015/C 040/01 | Stališče Sveta (EU) št. 1/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometuSprejeto v Svetu dne 16. oktobra 2014 (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 040/02 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 1/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu | 11 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2015/C 040/01

Stališče Sveta (EU) št. 1/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometuSprejeto v Svetu dne 16. oktobra 2014 (
  1
  )

1

1

2015/C 040/02

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 1/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 5.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/1

---

Stališče Sveta (EU) št. 1/2015 v prvi obravnavi

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu

Sprejeto v Svetu dne 16. oktobra 2014

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 40/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poudariti je treba potrebo po zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, zlasti emisij ogljikovega dioksida (CO2), izboljšanju varnosti v cestnem prometu, prilagoditvi zadevne zakonodaje tehnološkemu razvoju in spreminjajočim se potrebam na trgu ter omogočanju intermodalnega prevoza, pri čemer je treba zagotoviti neizkrivljeno konkurenco in zaščito cestne infrastrukture. |
| --- | --- |

(1)

Poudariti je treba potrebo po zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, zlasti emisij ogljikovega dioksida (CO2), izboljšanju varnosti v cestnem prometu, prilagoditvi zadevne zakonodaje tehnološkemu razvoju in spreminjajočim se potrebam na trgu ter omogočanju intermodalnega prevoza, pri čemer je treba zagotoviti neizkrivljeno konkurenco in zaščito cestne infrastrukture.

| (2) | Tehnološki napredek zagotavlja možnost namestitve dvižnih ali zložljivih aerodinamičnih naprav na zadnjem delu vozil. Vendar pa bi namestitev takih naprav imelo za posledico prekoračitev največje dolžine, dovoljene v skladu z Direktivo Sveta 96/53/ES (4). Zato je treba določiti odstopanje od te največje dolžine. Namen te direktive je dovoliti namestitev takih naprav takoj po prenosu ali začetku uporabe potrebnih sprememb tehničnih zahtev za homologacijo aerodinamičnih naprav in po sprejetju izvedbenih aktov o določitvi operativnih pravil za uporabo takih naprav s strani Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Tehnološki napredek zagotavlja možnost namestitve dvižnih ali zložljivih aerodinamičnih naprav na zadnjem delu vozil. Vendar pa bi namestitev takih naprav imelo za posledico prekoračitev največje dolžine, dovoljene v skladu z Direktivo Sveta 96/53/ES (4). Zato je treba določiti odstopanje od te največje dolžine. Namen te direktive je dovoliti namestitev takih naprav takoj po prenosu ali začetku uporabe potrebnih sprememb tehničnih zahtev za homologacijo aerodinamičnih naprav in po sprejetju izvedbenih aktov o določitvi operativnih pravil za uporabo takih naprav s strani Komisije.

| (3) | Z izboljšanjem aerodinamičnosti kabin motornih vozil bi se, morebiti ob hkratni uporabi dvižnih ali zložljivih aerodinamičnih naprav, nameščenih na zadnji del vozil, znatno izboljšala energetska učinkovitost vozil. Vendar tako izboljšanje v skladu s sedanjimi največjimi dolžinami, določenimi v Direktivi 95/53/ES, ni mogoče, ne da bi se pri tem zmanjšala nosilnost vozil oziroma ne da bi bilo ogroženo ekonomsko ravnovesje v sektorju cestnega prevoza. Iz tega razloga je treba tudi določiti odstopanje od teh največjih dolžin. |
| --- | --- |

(3)

Z izboljšanjem aerodinamičnosti kabin motornih vozil bi se, morebiti ob hkratni uporabi dvižnih ali zložljivih aerodinamičnih naprav, nameščenih na zadnji del vozil, znatno izboljšala energetska učinkovitost vozil. Vendar tako izboljšanje v skladu s sedanjimi največjimi dolžinami, določenimi v Direktivi 95/53/ES, ni mogoče, ne da bi se pri tem zmanjšala nosilnost vozil oziroma ne da bi bilo ogroženo ekonomsko ravnovesje v sektorju cestnega prevoza. Iz tega razloga je treba tudi določiti odstopanje od teh največjih dolžin.

| (4) | V skladu z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) je treba aerodinamične naprave, ki po dolžini presegajo 500 mm, in motorna vozila, opremljena s kabinami za izboljšanje njihove aerodinamičnosti, kadar taka vozila presegajo omejitve, določene v Direktivi 96/53/ES, preden se dajo na trg, homologirati. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) je treba aerodinamične naprave, ki po dolžini presegajo 500 mm, in motorna vozila, opremljena s kabinami za izboljšanje njihove aerodinamičnosti, kadar taka vozila presegajo omejitve, določene v Direktivi 96/53/ES, preden se dajo na trg, homologirati.

| (5) | Zagotovitev možnosti, da se vozila opremijo z novo konstrukcijo kabin, bi prispevala k izboljšanju varnosti v cestnem prometu z zmanjšanjem mrtvih kotov voznikovega pogleda, tudi tistih pod vetrobranskim steklom in bi pripomogla k reševanju življenj med številnimi ranljivimi udeleženci v prometu, kot so pešci ali kolesarji. Nova konstrukcija kabin bi lahko vsebovala strukture za absorpcijo energije v primeru trka. Poleg tega bi se lahko z morebitnim povečanjem prostornine kabine izboljšala tudi varnost in udobje voznika. |
| --- | --- |

(5)

Zagotovitev možnosti, da se vozila opremijo z novo konstrukcijo kabin, bi prispevala k izboljšanju varnosti v cestnem prometu z zmanjšanjem mrtvih kotov voznikovega pogleda, tudi tistih pod vetrobranskim steklom in bi pripomogla k reševanju življenj med številnimi ranljivimi udeleženci v prometu, kot so pešci ali kolesarji. Nova konstrukcija kabin bi lahko vsebovala strukture za absorpcijo energije v primeru trka. Poleg tega bi se lahko z morebitnim povečanjem prostornine kabine izboljšala tudi varnost in udobje voznika.

| (6) | Uporaba alternativnih sistemov za prenos moči, ki manj onesnažujejo okolje, pri težkih tovornih vozilih ali avtobusih povzroča dodatno obtežitev. Taka dodatna obtežitev se ne bi smela upoštevati pri izračunu dejanske nosilnosti vozila, da to ne bi škodilo sektorju cestnega prevoza z gospodarskega vidika. Taki alternativni sistemi za prenos moči, ki vključujejo hibridne sisteme za prenos moči, so tisti, ki za namene mehanskega pogona pridobivajo energijo iz goriva ali/in akumulatorja ali druge naprave za shranjevanje električne ali mehanske energije/moči. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba alternativnih sistemov za prenos moči, ki manj onesnažujejo okolje, pri težkih tovornih vozilih ali avtobusih povzroča dodatno obtežitev. Taka dodatna obtežitev se ne bi smela upoštevati pri izračunu dejanske nosilnosti vozila, da to ne bi škodilo sektorju cestnega prevoza z gospodarskega vidika. Taki alternativni sistemi za prenos moči, ki vključujejo hibridne sisteme za prenos moči, so tisti, ki za namene mehanskega pogona pridobivajo energijo iz goriva ali/in akumulatorja ali druge naprave za shranjevanje električne ali mehanske energije/moči.

| (7) | Prihodnja vozila na alternativna goriva (s težjimi sistemi za prenos moči od vozil na konvencionalna goriva) bi lahko prav tako imela korist od dodatne dovoljene teže. Zato se lahko taka alternativna goriva vključijo na seznam alternativnih goriv iz te direktive, če njihova uporaba zahteva dodatno dovoljeno težo. |
| --- | --- |

(7)

Prihodnja vozila na alternativna goriva (s težjimi sistemi za prenos moči od vozil na konvencionalna goriva) bi lahko prav tako imela korist od dodatne dovoljene teže. Zato se lahko taka alternativna goriva vključijo na seznam alternativnih goriv iz te direktive, če njihova uporaba zahteva dodatno dovoljeno težo.

| (8) | Ta direktiva določa odstopanja od največjih dovoljenih tež in mer vozil in skupin vozil, ki so določene v Direktivi 96/53/ES. Vendar bi morale države članice imeti možnost, da zaradi varnosti v cestnem prometu ali značilnosti infrastrukture na določenih delih svojega cestnega omrežja omejijo udeležbo nekaterih vozil v prometu. |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva določa odstopanja od največjih dovoljenih tež in mer vozil in skupin vozil, ki so določene v Direktivi 96/53/ES. Vendar bi morale države članice imeti možnost, da zaradi varnosti v cestnem prometu ali značilnosti infrastrukture na določenih delih svojega cestnega omrežja omejijo udeležbo nekaterih vozil v prometu.

| (9) | Kar zadeva uporabo zabojnikov, se vedno pogosteje uporabljajo 13,7-metrski zabojniki (dolžine 45 čevljev). Taki kontejnerji se prevažajo z vsemi vrstami prevoza. Za del intermodalnega prevoza, ki poteka po cestah, pa so sedaj potrebni upravni postopki, ki so obremenjujoči za države članice in za prevoznike, oziroma so zahtevani patentirani zaokroženi vogali na zabojnikih, s čimer so povezani visoki stroški. S podaljšanjem dovoljene dolžine vozil, ki prevažajo take zabojnike, za 15 cm, bi bili lahko prevozniki oproščeni teh upravnih postopkov in bi se olajšal intermodalni prevoz, ne da bi to pomenilo tveganje ali škodo za cestno infrastrukturo ali druge uporabnike cest. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva uporabo zabojnikov, se vedno pogosteje uporabljajo 13,7-metrski zabojniki (dolžine 45 čevljev). Taki kontejnerji se prevažajo z vsemi vrstami prevoza. Za del intermodalnega prevoza, ki poteka po cestah, pa so sedaj potrebni upravni postopki, ki so obremenjujoči za države članice in za prevoznike, oziroma so zahtevani patentirani zaokroženi vogali na zabojnikih, s čimer so povezani visoki stroški. S podaljšanjem dovoljene dolžine vozil, ki prevažajo take zabojnike, za 15 cm, bi bili lahko prevozniki oproščeni teh upravnih postopkov in bi se olajšal intermodalni prevoz, ne da bi to pomenilo tveganje ali škodo za cestno infrastrukturo ali druge uporabnike cest.

| (10) | Za nadaljnje spodbujanje intermodalnega prevoza in za upoštevanje prazne teže zabojnikov ali zamenljivega tovorišča dolžine največ 13,7 metra (45 čevljev) bi bilo treba dovoliti promet triosnih motornih vozil z dvo- ali triosnimi polpriklopniki za skupno dovoljeno težo 44 ton. Dvoosna motorna vozila s triosnimi polpriklopniki, ki prevažajo zabojnike ali zamenljivo tovorišče dolžine največ 13,7 metra (45 čevljev), bi bilo treba dovoliti za intermodalni prevoz in za skupno dovoljeno težo 42 ton. |
| --- | --- |

(10)

Za nadaljnje spodbujanje intermodalnega prevoza in za upoštevanje prazne teže zabojnikov ali zamenljivega tovorišča dolžine največ 13,7 metra (45 čevljev) bi bilo treba dovoliti promet triosnih motornih vozil z dvo- ali triosnimi polpriklopniki za skupno dovoljeno težo 44 ton. Dvoosna motorna vozila s triosnimi polpriklopniki, ki prevažajo zabojnike ali zamenljivo tovorišče dolžine največ 13,7 metra (45 čevljev), bi bilo treba dovoliti za intermodalni prevoz in za skupno dovoljeno težo 42 ton.

| (11) | Od sprejetja Direktive 96/53/ES se je znatno povečala povprečna teža avtobusnih potnikov in njihove prtljage. Zaradi omejitev teže, določenih v navedeni direktivi, se je postopno zmanjšalo število prepeljanih potnikov. Poleg tega je k povečanju teže vozil, ki jih prevažajo, prispevala tudi oprema, potrebna za izpolnjevanje sedanjih tehničnih zahtev, kot so standardi Euro VI. Potreba po zagotavljanju večje energetske učinkovitosti, tako da se javnemu prevozu da prednost pred zasebnim, pomeni, da je treba znova doseči predhodno število avtobusnih potnikov, pri tem pa upoštevati povečanje njihove teže in teže njihove prtljage. To je mogoče doseči s povečanjem dovoljene teže dvoosnih avtobusov ob upoštevanju omejitev, ki vseeno preprečujejo, da bi se zaradi hitrejše obrabe poškodovala cestna infrastruktura. |
| --- | --- |

(11)

Od sprejetja Direktive 96/53/ES se je znatno povečala povprečna teža avtobusnih potnikov in njihove prtljage. Zaradi omejitev teže, določenih v navedeni direktivi, se je postopno zmanjšalo število prepeljanih potnikov. Poleg tega je k povečanju teže vozil, ki jih prevažajo, prispevala tudi oprema, potrebna za izpolnjevanje sedanjih tehničnih zahtev, kot so standardi Euro VI. Potreba po zagotavljanju večje energetske učinkovitosti, tako da se javnemu prevozu da prednost pred zasebnim, pomeni, da je treba znova doseči predhodno število avtobusnih potnikov, pri tem pa upoštevati povečanje njihove teže in teže njihove prtljage. To je mogoče doseči s povečanjem dovoljene teže dvoosnih avtobusov ob upoštevanju omejitev, ki vseeno preprečujejo, da bi se zaradi hitrejše obrabe poškodovala cestna infrastruktura.

| (12) | Da se zagotovi neizkrivljena konkurenca med prevozniki in izboljša odkrivanje kršitev, bi morale države članice do ... (6) sprejeti posebne ukrepe za prepoznavanje vozil ali skupin vozil v prometu, za katere je verjetno, da presegajo zadevne omejitve teže, in bi jih zato bilo treba preveriti. Taka prepoznava bi se lahko izvajala z uporabo mehanizmov za tehtanje, ki so vgrajeni v cestno infrastrukturo, ali senzorjev, nameščenih na vozila, ki na daljavo sporočajo podatke zadevnim organom. Vsaka država članica bi morala vsako leto izvesti ustrezno število preverjanj teže vozil. Število takih preverjanj bi moralo biti sorazmerno s skupnim številom vozil, ki so vsako leto pregledana v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(12)

Da se zagotovi neizkrivljena konkurenca med prevozniki in izboljša odkrivanje kršitev, bi morale države članice do ... (6) sprejeti posebne ukrepe za prepoznavanje vozil ali skupin vozil v prometu, za katere je verjetno, da presegajo zadevne omejitve teže, in bi jih zato bilo treba preveriti. Taka prepoznava bi se lahko izvajala z uporabo mehanizmov za tehtanje, ki so vgrajeni v cestno infrastrukturo, ali senzorjev, nameščenih na vozila, ki na daljavo sporočajo podatke zadevnim organom. Vsaka država članica bi morala vsako leto izvesti ustrezno število preverjanj teže vozil. Število takih preverjanj bi moralo biti sorazmerno s skupnim številom vozil, ki so vsako leto pregledana v zadevni državi članici.

| (13) | Za zagotovitev skladnosti s to direktivo bi morale države članice določiti pravila o kaznih za kršitve te direktive in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni bi morale biti učinkovite, nediskriminatorne, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev skladnosti s to direktivo bi morale države članice določiti pravila o kaznih za kršitve te direktive in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni bi morale biti učinkovite, nediskriminatorne, sorazmerne in odvračilne.

| (14) | Pomembno je, da si pristojni organi v državah članicah izmenjujejo informacije za zagotavljanje večje učinkovitosti preverjanja teže vozil ali skupin vozil na mednarodni ravni in omogočanje nemotenega izvajanja teh preverjanj. Kontaktna točka, določena v skladu z Uredbo (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7), bi morala biti stična točka za tako izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

(14)

Pomembno je, da si pristojni organi v državah članicah izmenjujejo informacije za zagotavljanje večje učinkovitosti preverjanja teže vozil ali skupin vozil na mednarodni ravni in omogočanje nemotenega izvajanja teh preverjanj. Kontaktna točka, določena v skladu z Uredbo (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7), bi morala biti stična točka za tako izmenjavo informacij.

| (15) | Evropski parlament in Svet bi bilo treba redno obveščati o preverjanjih, ki jih pristojni organi držav članic izvajajo v cestnem prometu. Komisija bo na podlagi teh informacij, ki jih predložijo države članice, lahko zagotavljala, da prevozniki upoštevajo to direktivo, in ugotavljala, ali bi bilo treba oblikovati dodatne prisilne ukrepe. |
| --- | --- |

(15)

Evropski parlament in Svet bi bilo treba redno obveščati o preverjanjih, ki jih pristojni organi držav članic izvajajo v cestnem prometu. Komisija bo na podlagi teh informacij, ki jih predložijo države članice, lahko zagotavljala, da prevozniki upoštevajo to direktivo, in ugotavljala, ali bi bilo treba oblikovati dodatne prisilne ukrepe.

| (16) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (17) | Komisija ne bi smela sprejeti izvedbenih aktov glede operativnih zahtev v zvezi z uporabo aerodinamičnih naprav ali podrobnih specifikacij za opremo za tehtanje, nameščeno na vozila, če odbor, ustanovljen v skladu s to direktivo, ne da nobenega mnenja o osnutku izvedbenega akta, ki ga predstavi Komisija. |
| --- | --- |

(17)

Komisija ne bi smela sprejeti izvedbenih aktov glede operativnih zahtev v zvezi z uporabo aerodinamičnih naprav ali podrobnih specifikacij za opremo za tehtanje, nameščeno na vozila, če odbor, ustanovljen v skladu s to direktivo, ne da nobenega mnenja o osnutku izvedbenega akta, ki ga predstavi Komisija.

| (18) | Da se posodobi seznam alternativnih goriv iz te direktive v skladu z najnovejšimi tehnološkimi dosežki, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno s strokovnjaki držav članic, in sicer preden sprejme delegirane akte. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(18)

Da se posodobi seznam alternativnih goriv iz te direktive v skladu z najnovejšimi tehnološkimi dosežki, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno s strokovnjaki držav članic, in sicer preden sprejme delegirane akte. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (19) | Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(19)

Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (20) | Direktivo 96/53/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(20)

Direktivo 96/53/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 96/53/ES se spremeni:

| (1) | v točki (a) člena 1(1) se navedba
  „Direktivi Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (9);
  nadomesti z navedbo
  „Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(1)

v točki (a) člena 1(1) se navedba

„Direktivi Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (9);

nadomesti z navedbo

„Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | v prvem odstavku se dodajo naslednje opredelitve pojmov:






  „— | ‚alternativna goriva‘ pomeni goriva ali vire energije, ki se vsaj deloma uporabljajo kot nadomestek za fosilne naftne vire pri oskrbi prevoza z energijo ter ki lahko potencialno prispevajo k dekarbonizaciji prevoznega sektorja in izboljšujejo njegove okoljske parametre. Vključujejo:






  — | električno energijo, ki se uporablja v vseh vrstah električnih vozil, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

v prvem odstavku se dodajo naslednje opredelitve pojmov:

„—

‚alternativna goriva‘ pomeni goriva ali vire energije, ki se vsaj deloma uporabljajo kot nadomestek za fosilne naftne vire pri oskrbi prevoza z energijo ter ki lahko potencialno prispevajo k dekarbonizaciji prevoznega sektorja in izboljšujejo njegove okoljske parametre. Vključujejo:

—

električno energijo, ki se uporablja v vseh vrstah električnih vozil,

| — | vodik, |
| --- | --- |

—

vodik,

| — | zemeljski plin, vključno z biometanom, v plinasti (stisnjeni zemeljski plin – SZP) in tekoči obliki (utekočinjeni zemeljski plin – UZP), |
| --- | --- |

—

zemeljski plin, vključno z biometanom, v plinasti (stisnjeni zemeljski plin – SZP) in tekoči obliki (utekočinjeni zemeljski plin – UZP),

| — | utekočinjeni naftni plin (UNP), |
| --- | --- |

—

utekočinjeni naftni plin (UNP),

| — | mehansko energijo iz shranjevanja v vozilu/vira v vozilu, |
| --- | --- |

—

mehansko energijo iz shranjevanja v vozilu/vira v vozilu,

| — | ‚vozilo na alternativna goriva‘ pomeni motorno vozilo s celotnim ali delnim pogonom na alternativno gorivo, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2007/46/ES, |
| --- | --- |

—

‚vozilo na alternativna goriva‘ pomeni motorno vozilo s celotnim ali delnim pogonom na alternativno gorivo, ki je odobreno v skladu z Direktivo 2007/46/ES,

| — | ‚intermodalni prevoz‘ pomeni:






  (a) | kombinirani prevoz, opredeljen v členu 1 Direktive Sveta 92/106/EGS (11), ali |
| --- | --- | --- |

—

‚intermodalni prevoz‘ pomeni:

(a)

kombinirani prevoz, opredeljen v členu 1 Direktive Sveta 92/106/EGS (11), ali

| (b) | prevoz po vodnih poteh, če dolžina začetne ali končne cestne etape ne presega 150 km na ozemlju Unije. Navedena razdalja 150 km se lahko preseže, da bi se dosegel najbližji ustrezni prometni terminal za predvideno storitev v primeru:






  (i) | vozil, ki so skladna s točko 2.2.2(a) ali (b) Priloge I, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

prevoz po vodnih poteh, če dolžina začetne ali končne cestne etape ne presega 150 km na ozemlju Unije. Navedena razdalja 150 km se lahko preseže, da bi se dosegel najbližji ustrezni prometni terminal za predvideno storitev v primeru:

(i)

vozil, ki so skladna s točko 2.2.2(a) ali (b) Priloge I, ali

| (ii) | drugih vozil, če je to dovoljeno v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(ii)

drugih vozil, če je to dovoljeno v zadevni državi članici.

Pri intermodalnem prevozu se lahko najbližji ustrezni prometni terminal za zagotavljanje storitve nahaja v državi članici, ki ni država članica, v kateri je bila pošiljka natovorjena ali raztovorjena.

| — | ‚špediter‘ pomeni pravno osebo ali osebo, ki je na tovornem listu ali enakovredni prevozni listini, kot je ‚direktni‘ tovorni list, navedena kot špediter in/ali v imenu katere in za račun katere se s prevoznim podjetjem sklene pogodba o prevozu; |
| --- | --- |

—

‚špediter‘ pomeni pravno osebo ali osebo, ki je na tovornem listu ali enakovredni prevozni listini, kot je ‚direktni‘ tovorni list, navedena kot špediter in/ali v imenu katere in za račun katere se s prevoznim podjetjem sklene pogodba o prevozu;

| (b) | v drugem odstavku se navedba „Direktivi 70/156/EGS“ nadomesti z navedbo „Direktivi 2007/46/ES“; |
| --- | --- |

(b)

v drugem odstavku se navedba „Direktivi 70/156/EGS“ nadomesti z navedbo „Direktivi 2007/46/ES“;

| (3) | člen 4 se spremeni:






  (a) | tretji in četrti pododstavek odstavka 4 se črtata; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 4 se spremeni:

(a)

tretji in četrti pododstavek odstavka 4 se črtata;

| (b) | odstavek 6 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se črta;

| (4) | člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Šteje se, da sedlasti vlačilci s polpriklopniki, dani v uporabo pred 1. januarjem 1991, ki ne izpolnjujejo specifikacij iz točk 1.6 in 4.4 Priloge I, izpolnjujejo taka določila za namene člena 3, če ne presegajo skupne dolžine 15,50 m.“; |
| --- | --- |

(4)

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Šteje se, da sedlasti vlačilci s polpriklopniki, dani v uporabo pred 1. januarjem 1991, ki ne izpolnjujejo specifikacij iz točk 1.6 in 4.4 Priloge I, izpolnjujejo taka določila za namene člena 3, če ne presegajo skupne dolžine 15,50 m.“;

| (5) | členi 8, 8a in 9 se črtajo; |
| --- | --- |

(5)

členi 8, 8a in 9 se črtajo;

| (6) | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 8b
  1.   Zaradi izboljšanja energetske učinkovitosti vozil ali skupin vozil, opremljenih z aerodinamičnimi napravami, ki ustrezajo zahtevam iz odstavkov 2 in 3 ter ki so skladni z Direktivo 2007/46/ES, se lahko največje dolžine iz točke 1.1 Priloge I prekoračijo, da se na zadnjem delu vozil ali skupin vozil omogoči namestitev takšnih naprav. Vozila ali skupine vozil, opremljene s takšnimi napravami, morajo biti skladne s točko 1.5 Priloge I, kakršne koli prekoračitve največjih dolžin pa ne smejo povzročiti povečanja dolžine natovarjanja teh vozil ali skupin vozil.
  2.   Preden se dajo na trg, se aerodinamične naprave iz odstavka 1, ki po dolžini presegajo 500 mm, homologirajo v skladu z Direktivo 2007/46/ES. Komisija do ... (12) oceni potrebo po spremembi tehničnih zahtev za homologacijo aerodinamičnih naprav, določenih v navedeni direktivi, vključno s svojimi izvedbenimi ukrepi, pri čemer upošteva potrebo po zagotavljanju prometne varnosti in varnosti intermodalnega prevoza ter zlasti:






  (a) | varno namestitev naprav, tako da se zmanjša tveganje njihovega odklopa ob poteku časa, tudi med intermodalnim prevozom; |
| --- | --- | --- |

(6)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 8b

1.   Zaradi izboljšanja energetske učinkovitosti vozil ali skupin vozil, opremljenih z aerodinamičnimi napravami, ki ustrezajo zahtevam iz odstavkov 2 in 3 ter ki so skladni z Direktivo 2007/46/ES, se lahko največje dolžine iz točke 1.1 Priloge I prekoračijo, da se na zadnjem delu vozil ali skupin vozil omogoči namestitev takšnih naprav. Vozila ali skupine vozil, opremljene s takšnimi napravami, morajo biti skladne s točko 1.5 Priloge I, kakršne koli prekoračitve največjih dolžin pa ne smejo povzročiti povečanja dolžine natovarjanja teh vozil ali skupin vozil.

2.   Preden se dajo na trg, se aerodinamične naprave iz odstavka 1, ki po dolžini presegajo 500 mm, homologirajo v skladu z Direktivo 2007/46/ES. Komisija do ... (12) oceni potrebo po spremembi tehničnih zahtev za homologacijo aerodinamičnih naprav, določenih v navedeni direktivi, vključno s svojimi izvedbenimi ukrepi, pri čemer upošteva potrebo po zagotavljanju prometne varnosti in varnosti intermodalnega prevoza ter zlasti:

(a)

varno namestitev naprav, tako da se zmanjša tveganje njihovega odklopa ob poteku časa, tudi med intermodalnim prevozom;

| (b) | varnost drugih udeležencev v prometu, zlasti ranljivih udeležencev, tako da se med drugim zagotovi vidljivost zunanjih robov pri vgradnji aerodinamičnih naprav, da se prilagodijo zahteve glede posrednega pogleda ter da – v primeru trčenja z zadnjim delom vozila ali skupine vozil – ni ogrožena zaščita pred podletom od zadaj. |
| --- | --- |

(b)

varnost drugih udeležencev v prometu, zlasti ranljivih udeležencev, tako da se med drugim zagotovi vidljivost zunanjih robov pri vgradnji aerodinamičnih naprav, da se prilagodijo zahteve glede posrednega pogleda ter da – v primeru trčenja z zadnjim delom vozila ali skupine vozil – ni ogrožena zaščita pred podletom od zadaj.

Komisija v ta namen po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo Direktive 2007/46/ES.

3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme podrobne operativne zahteve v zvezi z uporabo naprav iz odstavka 1, v njih pa se zajamejo zlasti:

| (a) | okoliščine, v katerih mora voznik te naprave prepogibati, zlagati ali odstraniti; |
| --- | --- |

(a)

okoliščine, v katerih mora voznik te naprave prepogibati, zlagati ali odstraniti;

| (b) | njihova uporaba v mestni in medkrajevni cestni infrastrukturi; in |
| --- | --- |

(b)

njihova uporaba v mestni in medkrajevni cestni infrastrukturi; in

| (c) | njihova skladnost z intermodalnim prevozom. |
| --- | --- |

(c)

njihova skladnost z intermodalnim prevozom.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 10i(2).

4.   Odstavek 1 se uporablja od datuma prenosa ali začetka uporabe potrebnih sprememb instrumentov iz odstavka 2 in po sprejetju izvedbenih aktov iz odstavka 3, kakor je ustrezno.

Člen 9a

1.   Zaradi izboljšanja energetske učinkovitosti, zlasti glede aerodinamičnosti kabin, in prometne varnosti, se lahko pri vozilih ali skupinah vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 2 in so skladne z Direktivo 2007/46/ES, največje dolžine iz točke 1.1 Priloge I prekoračijo, če njihova kabina zagotavlja boljšo aerodinamičnost in energetsko učinkovitost ter večjo varnost. Vozila ali skupine vozil, opremljeni s takšnimi kabinami, morajo biti skladne s točko 1.5 Priloge I, kakršne koli prekoračitve največjih dolžin pa ne smejo povzročiti povečanja nosilnosti teh vozil.

2.   Preden se dajo na trg, se vozila iz odstavka 1 odobrijo v skladu z Direktivo 2007/46/ES. Komisija do ... (13) oceni potrebo po oblikovanju tehničnih zahtev za homologacijo vozil, opremljenih s takšnimi kabinami, določenimi v navedeni direktivi, vključno s svojimi izvedbenimi akti, pri čemer upošteva naslednje:

| (a) | izboljšanje aerodinamičnosti vozil ali skupin vozil; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje aerodinamičnosti vozil ali skupin vozil;

| (b) | ranljive udeležence v cestnem prometu in povečanje njihove vidljivosti za voznike, zlasti z zmanjšanjem mrtvih kotov voznikovega pogleda; |
| --- | --- |

(b)

ranljive udeležence v cestnem prometu in povečanje njihove vidljivosti za voznike, zlasti z zmanjšanjem mrtvih kotov voznikovega pogleda;

| (c) | zmanjšanje škode ali poškodb, povzročenih drugim udeležencem v prometu v primeru trčenja; |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje škode ali poškodb, povzročenih drugim udeležencem v prometu v primeru trčenja;

| (d) | varnost in udobje voznikov. |
| --- | --- |

(d)

varnost in udobje voznikov.

Komisija v ta namen po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo Direktive 2007/46/ES.

3.   Odstavek 1 se uporablja po poteku petih let po datumu prenosa ali začetka uporabe potrebnih sprememb instrumentov iz odstavka 2, kakor je ustrezno.“;

| (7) | člen 10a se črta; |
| --- | --- |

(7)

člen 10a se črta;

| (8) | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 10b
  Največje dovoljene teže vozil na alternativna goriva so določene v točkah 2.3.1 in 2.3.2 Priloge I.
  Vozila na alternativna goriva morajo biti skladna tudi z omejitvami glede največje dovoljene osne obremenitve iz točke 3 Priloge I.
  Dodatna teža, ki se zahteva za vozila na alternativna goriva, se opredeli na podlagi dokumentacije, ki jo ob odobritvi zadevnega vozila priskrbi proizvajalec. Ta dodatna teža se navede v uradnem dokazilu, zahtevanem v členu 6.
  Na Komisijo se v skladu s členom 10h prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da bi za namene te direktive posodobila seznam alternativnih goriv iz člena 2, za katere se zahteva dodatna teža. Zlasti je pomembno, da Komisija pred sprejetjem teh delegiranih aktov deluje po običajnem postopku in se posvetuje s strokovnjaki, vključno s strokovnjaki držav članic.
  Člen 10c
  Največje dolžine, določene v točki 1.1 Priloge I, kadar je to ustrezno ob upoštevanju člena 9a(1), ter največje razdalje, določene v točki 1.6 Priloge I, se lahko prekoračijo za 15 cm pri vozilih ali skupinah vozil, ki prevažajo zabojnike dolžine 13,7 metra (45 čevljev) ali zamenljivo tovorišče dolžine 13,7 metra (45 čevljev), s tovorom ali brez njega, če je cestni prevoz zabojnikov ali zamenljivega tovorišča del intermodalnega prevoza.
  Člen 10d
  1.   Države članice do ... (14) sprejmejo posebne ukrepe za prepoznavanje vozil ali skupin vozil v prometu, za katere je verjetno, da presegajo največjo dovoljeno težo in bi jih pristojni organi držav članic zato morali preveriti, da se zagotovi skladnost z zahtevami te direktive. Ti ukrepi se lahko sprejmejo s pomočjo avtomatskih sistemov, nameščenih na cestno infrastrukturo, ali z uporabo opreme za tehtanje, nameščene na vozila v skladu z odstavkom 4.
  Država članica ne sme zahtevati, da se namesti oprema za tehtanje na vozila ali skupine vozil, ki so registrirane v drugi državi članici.
  Brez poseganja v pravo Unije in nacionalno pravo se avtomatski sistemi certificirajo, kadar se uporabljajo za ugotavljanje kršitev te direktive in za nalaganje kazni. Če se avtomatski sistemi uporabljajo le za namene prepoznavanja, certificiranje ni potrebno.
  2.   Vsaka država članica vsako koledarsko leto izvede ustrezno število preverjanj teže vozil ali skupin vozil v prometu, sorazmerno s skupnim številom vozil, ki so vsako leto pregledana na njenem ozemlju.
  3.   Države članice v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (15) zagotovijo, da si njihovi pristojni organi izmenjujejo informacije o kršitvah in kaznih, povezanih s tem členom.
  4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme podrobne tehnične specifikacije, da bi zagotovila, da je oprema za tehtanje, nameščena na vozila, iz odstavka 1 natančna in zanesljiva ter v celoti interoperabilna in združljiva z vsemi vrstami vozil.
  Za zagotovitev interoperabilnosti podrobne tehnične specifikacije zlasti omogočajo, da se v vsakem trenutku iz premikajočega se vozila pristojnim organom sporočijo podatki o teži. To sporočanje poteka prek vmesnika, opredeljenega s standardi CEN DSRC EN 12253, EN 12795, EN 12834, EN 13372 in ISO 14906 ter z dodatnim standardom, s katerim se zagotovi, da lahko pristojni organi držav članic na enak način komunicirajo in si izmenjujejo informacije z vozili in skupinami vozil, ki so registrirane v kateri koli državi članici in ki uporabljajo opremo za tehtanje, nameščeno na vozila.
  Izvedbeni akti iz tega odstavka se sprejmejo do ... (16) v skladu s postopkom pregleda iz člena 10i(2).
  Člen 10e
  Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni morajo biti učinkovite, nediskriminatorne, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh pravilih uradno obvestijo Komisijo.
  Člen 10f
  1.   Za prevoz zabojnikov in zamenljivega tovorišča države članice določijo pravila, v skladu s katerimi mora:






  (a) | špediter prevozniku, ki mu poveri prevoz zabojnika ali zamenljivega tovorišča, izročiti izjavo o teži prepeljanega zabojnika ali zamenljivega tovorišča in |
| --- | --- | --- |

(8)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 10b

Največje dovoljene teže vozil na alternativna goriva so določene v točkah 2.3.1 in 2.3.2 Priloge I.

Vozila na alternativna goriva morajo biti skladna tudi z omejitvami glede največje dovoljene osne obremenitve iz točke 3 Priloge I.

Dodatna teža, ki se zahteva za vozila na alternativna goriva, se opredeli na podlagi dokumentacije, ki jo ob odobritvi zadevnega vozila priskrbi proizvajalec. Ta dodatna teža se navede v uradnem dokazilu, zahtevanem v členu 6.

Na Komisijo se v skladu s členom 10h prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da bi za namene te direktive posodobila seznam alternativnih goriv iz člena 2, za katere se zahteva dodatna teža. Zlasti je pomembno, da Komisija pred sprejetjem teh delegiranih aktov deluje po običajnem postopku in se posvetuje s strokovnjaki, vključno s strokovnjaki držav članic.

Člen 10c

Največje dolžine, določene v točki 1.1 Priloge I, kadar je to ustrezno ob upoštevanju člena 9a(1), ter največje razdalje, določene v točki 1.6 Priloge I, se lahko prekoračijo za 15 cm pri vozilih ali skupinah vozil, ki prevažajo zabojnike dolžine 13,7 metra (45 čevljev) ali zamenljivo tovorišče dolžine 13,7 metra (45 čevljev), s tovorom ali brez njega, če je cestni prevoz zabojnikov ali zamenljivega tovorišča del intermodalnega prevoza.

Člen 10d

1.   Države članice do ... (14) sprejmejo posebne ukrepe za prepoznavanje vozil ali skupin vozil v prometu, za katere je verjetno, da presegajo največjo dovoljeno težo in bi jih pristojni organi držav članic zato morali preveriti, da se zagotovi skladnost z zahtevami te direktive. Ti ukrepi se lahko sprejmejo s pomočjo avtomatskih sistemov, nameščenih na cestno infrastrukturo, ali z uporabo opreme za tehtanje, nameščene na vozila v skladu z odstavkom 4.

Država članica ne sme zahtevati, da se namesti oprema za tehtanje na vozila ali skupine vozil, ki so registrirane v drugi državi članici.

Brez poseganja v pravo Unije in nacionalno pravo se avtomatski sistemi certificirajo, kadar se uporabljajo za ugotavljanje kršitev te direktive in za nalaganje kazni. Če se avtomatski sistemi uporabljajo le za namene prepoznavanja, certificiranje ni potrebno.

2.   Vsaka država članica vsako koledarsko leto izvede ustrezno število preverjanj teže vozil ali skupin vozil v prometu, sorazmerno s skupnim številom vozil, ki so vsako leto pregledana na njenem ozemlju.

3.   Države članice v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (15) zagotovijo, da si njihovi pristojni organi izmenjujejo informacije o kršitvah in kaznih, povezanih s tem členom.

4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme podrobne tehnične specifikacije, da bi zagotovila, da je oprema za tehtanje, nameščena na vozila, iz odstavka 1 natančna in zanesljiva ter v celoti interoperabilna in združljiva z vsemi vrstami vozil.

Za zagotovitev interoperabilnosti podrobne tehnične specifikacije zlasti omogočajo, da se v vsakem trenutku iz premikajočega se vozila pristojnim organom sporočijo podatki o teži. To sporočanje poteka prek vmesnika, opredeljenega s standardi CEN DSRC EN 12253, EN 12795, EN 12834, EN 13372 in ISO 14906 ter z dodatnim standardom, s katerim se zagotovi, da lahko pristojni organi držav članic na enak način komunicirajo in si izmenjujejo informacije z vozili in skupinami vozil, ki so registrirane v kateri koli državi članici in ki uporabljajo opremo za tehtanje, nameščeno na vozila.

Izvedbeni akti iz tega odstavka se sprejmejo do ... (16) v skladu s postopkom pregleda iz člena 10i(2).

Člen 10e

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni morajo biti učinkovite, nediskriminatorne, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh pravilih uradno obvestijo Komisijo.

Člen 10f

1.   Za prevoz zabojnikov in zamenljivega tovorišča države članice določijo pravila, v skladu s katerimi mora:

(a)

špediter prevozniku, ki mu poveri prevoz zabojnika ali zamenljivega tovorišča, izročiti izjavo o teži prepeljanega zabojnika ali zamenljivega tovorišča in

| (b) | prevoznik zagotoviti dostop do vse ustrezne dokumentacije, ki jo zagotovi špediter. |
| --- | --- |

(b)

prevoznik zagotoviti dostop do vse ustrezne dokumentacije, ki jo zagotovi špediter.

2.   Države članice določijo pravila o odgovornosti špediterja in prevoznika, kot je ustrezno v primerih, ko so informacije iz odstavka 1 pomanjkljive ali napačne in je vozilo ali skupina vozil preobremenjena.

Člen 10g

Države članice vsaki dve leti in najpozneje do 30. septembra leta, ki sledi koncu zadevnega dveletnega obdobja, Komisiji posredujejo potrebne informacije o:

| (a) | številu izvedenih preverjanj v predhodnih dveh koledarskih letih in |
| --- | --- |

(a)

številu izvedenih preverjanj v predhodnih dveh koledarskih letih in

| (b) | številu odkritih preobremenjenih vozil ali skupin vozil. |
| --- | --- |

(b)

številu odkritih preobremenjenih vozil ali skupin vozil.

Te informacije so lahko del informacij, ki se predložijo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

Komisija opravi analizo informacij, ki jih prejme v skladu s tem členom, in tako analizo vključi v poročilo, ki se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu z Uredbo (ES) št. 561/2006.

Člen 10h

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10b se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... (18). Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 10b lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 10b, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 10i

1.   Komisiji pomaga Odbor za cestni promet iz člena 42 Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta in uporabi se tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

| (9) | Priloga I se spremeni:






  (a) | točka 1.2(a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vsa vozila, razen vozil iz točke 1.2(b): 2,55 m“; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Priloga I se spremeni:

(a)

točka 1.2(a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

vsa vozila, razen vozil iz točke 1.2(b): 2,55 m“;

| (b) | točka 1.2(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | nadgradnje klimatiziranih vozil ali klimatiziranih zabojnikov ali zamenljivega tovorišča, ki jih prevažajo vozila: 2,60 m“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 1.2(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

nadgradnje klimatiziranih vozil ali klimatiziranih zabojnikov ali zamenljivega tovorišča, ki jih prevažajo vozila: 2,60 m“;

| (c) | točka 2.2.2(c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | dvoosno motorno vozilo s triosnim polpriklopnikom, ki v okviru intermodalnega prevoza prevaža enega ali več zabojnikov ali zamenljivo tovorišče skupne največje dolžine do 13,7 metra (45 čevljev): 42 ton.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 2.2.2(c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

dvoosno motorno vozilo s triosnim polpriklopnikom, ki v okviru intermodalnega prevoza prevaža enega ali več zabojnikov ali zamenljivo tovorišče skupne največje dolžine do 13,7 metra (45 čevljev): 42 ton.“;

| (d) | v točki 2.2.2 se doda naslednja točka:






  „(d) | triosno motorno vozilo z dvo- ali triosnim polpriklopnikom, ki v okviru intermodalnega prevoza prevaža enega ali več zabojnikov ali zamenljivo tovorišče skupne največje dolžine do 13,7 metra (45 čevljev): 44 ton.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v točki 2.2.2 se doda naslednja točka:

„(d)

triosno motorno vozilo z dvo- ali triosnim polpriklopnikom, ki v okviru intermodalnega prevoza prevaža enega ali več zabojnikov ali zamenljivo tovorišče skupne največje dolžine do 13,7 metra (45 čevljev): 44 ton.“;

| (e) | točka 2.3.1 se nadomesti z naslednjim:






  „2.3.1 | dvoosna motorna vozila, razen avtobusov: 18 ton;
  dvoosna motorna vozila na alternativna goriva, razen avtobusov: največja dovoljena teža 18 ton se poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv, do največ 1 tone;
  dvoosni avtobusi: 19,5 tone.“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka 2.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„2.3.1

dvoosna motorna vozila, razen avtobusov: 18 ton;

dvoosna motorna vozila na alternativna goriva, razen avtobusov: največja dovoljena teža 18 ton se poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv, do največ 1 tone;

dvoosni avtobusi: 19,5 tone.“;

| (f) | točka 2.3.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2.3.2 | triosna motorna vozila: 25 ali 26 ton, če je pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in zračnim vzmetenjem ali vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno v Uniji, kot je opredeljeno v Prilogi II, ali če je vsaka pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in največja teža vsake osi ne presega 9,5 tone;
  triosna motorna vozila na alternativna goriva: največja dovoljena teža 25 ali 26 ton (kadar je pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in zračnim vzmetenjem ali vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno v Uniji, kot je opredeljeno v Prilogi II, ali če je vsaka pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in največja teža vsake osi ne presega 9,5 tone) se poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv, do največ 1 tone.“ |
| --- | --- | --- |

(f)

točka 2.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.3.2

triosna motorna vozila: 25 ali 26 ton, če je pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in zračnim vzmetenjem ali vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno v Uniji, kot je opredeljeno v Prilogi II, ali če je vsaka pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in največja teža vsake osi ne presega 9,5 tone;

triosna motorna vozila na alternativna goriva: največja dovoljena teža 25 ali 26 ton (kadar je pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in zračnim vzmetenjem ali vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno v Uniji, kot je opredeljeno v Prilogi II, ali če je vsaka pogonska os opremljena z dvojnimi kolesi in največja teža vsake osi ne presega 9,5 tone) se poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv, do največ 1 tone.“

Člen 2

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... (20). O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 133.

1

(2)  UL C ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 16. oktobra 2014. Stališče Evropskega parlamenta (še ni objavljeno v Uradnem listu) [in odločitev Sveta z dne ...].

3

(4)  Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59).

4

(5)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

5

(6)  Šest let po začetku veljavnosti te direktive o spremembi.

6

(7)  Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

7

(8)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

8

(9)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/40/ES (UL L 203, 10.8.2000, str. 9).“

9

(10)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).“

10

(11)  Direktiva Sveta 92/106/EGS z dne 7. decembra 1992 o določitvi skupnih pravil za nekatere vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami (UL L 368, 17.12.1992, str. 38).“;

11

(12)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive o spremembi.

12

(13)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive o spremembi.

13

(14)  Šest let po začetku veljavnosti te direktive o spremembi.

14

(15)  Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

15

(16)  Eno leto po datumu začetka veljavnosti te direktive o spremembi.

16

(17)  Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1).

17

(18)  Datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi.

18

(19)  Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1.)“;

19

(20)  36 mesecev po datumu objave te direktive o spremembi.

20

---

| 5.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 40/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 40/11

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 1/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu

(2015/C 40/02)

I.   UVOD

Komisija je 15. aprila 2013 Svetu predstavila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu.

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi izglasoval 15. aprila 2014.

Svet je 5. junija 2014 dosegel politični dogovor o osnutku direktive. Potem ko so besedilo pregledali pravniki lingvisti, je Svet v prvi obravnavi dne 16. oktobra 2014 sprejel stališče v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

II.   ANALIZA STALIŠČA V PRVI OBRAVNAVI

1.   Splošno

Cilj te zakonodajne pobude je izboljšati aerodinamičnost in energetsko učinkovitost vozil ter dodatno izboljšati varnost v cestnem prometu, pri tem pa upoštevati omejitve, določene na podlagi geometrije cestne infrastrukture.

Njen namen je poleg tega spodbuditi uporabo vozil na alternativna goriva, pospešiti razvoj intermodalnega prometa, potrditi, da je čezmejna uporaba daljših vozil dovoljena pri prevozu, pri katerem se prečka ena sama meja, in nadzornim organom omogočiti boljše odkrivanje kršitev.

Svet je v več delih preoblikoval prvotni predlog. Pri tem je bistveno spremenil glavne določbe direktive. Zato stališče Sveta v prvi obravnavi spreminja prvotni predlog Komisije, saj ga preoblikuje ter besedilu dodaja več določb in jih iz njega črta. Zato Svet ne more sprejeti sprememb teh določb, ki jih je v mnenju v prvi obravnavi predlagal Evropski parlament.

2.   Ključna vprašanja politike

(i)   Pojasnilo o čezmejnem prometu daljših vozil (člen 1 – točka 2 – točki (a) in (b), člen 4(1) in (4))

Komisija predlaga spremembo Direktive 96/53/ES, s katero bi potrdili, da je čezmejna uporaba daljših vozil dovoljena pri prevozu, pri katerem se prečka ena sama meja, če je to že dovoljeno v obeh zadevnih državah članicah in če se upoštevajo pogoji za odstopanja v skladu z Direktivo.

Direktiva 96/53/ES po mnenju Sveta določa primerno ravnotežje med pravico držav članic, da preučijo in opredelijo rešitve v zvezi s prevozom, ki ustrezajo njihovim lokalnim okoliščinam, ter potrebo po izogibanju izkrivljanju notranjega trga in znatnemu vplivu na mednarodno konkurenco. Svet in Parlament imata podobno mnenje o tem vprašanju.

Predloga sprememb 21 in 22 sta bila sprejeta. Predloga spremembe 63 pa Svet ni sprejel.

(ii)   Alternativna goriva (člen 1 – točka 2(a); člen 1 – točka 8; člen 10b; člen 1 točki 9(e) in (f))

Svet se je odločil za pristop v skladu z usmeritvijo iz predloga Komisije, ki spodbuja uporabo vozil na alternativna goriva. V besedilo je bila vključena opredelitev alternativnih goriv. Komisija lahko zaradi upoštevanja tehnološkega napredka posodobi seznam alternativnih goriv, pri katerih se dovoli dodatna teža, potrebna za uporabo alternativnih goriv (največ 1 tona).

Zaradi nadzora se dodatna teža, ki je potrebna za tehnologijo alternativnih goriv, opredeli na podlagi dokumentacije, ki jo predloži proizvajalec. V besedilu je pojasnjeno, da se taka dodatna obtežitev ne bi smela upoštevati pri izračunu dejanske nosilnosti vozila.

Evropski parlament ima glede tehnologij z nizkimi emisijami ogljika podoben pristop kot Svet. Predlogi sprememb 18, 19, 42, 43 in 69 so bili sprejeti delno ali smiselno.

(iii)   Kombinirani prevoz nasproti intermodalnemu prevozu ((člen 1 – točka 1 – člen 2 – pododstavek 1 – alinea 16) in (člen 1 – točka 10 – člen 11))

Svet se strinja, da bo uporaba intermodalnega prevoza, kakor je predlagano s spremembo Direktive 96/53/ES, bolj spodbujala prevoz po morju na kratkih razdaljah in po celinskih plovnih poteh ter železniški promet kot uporaba kombiniranega prevoza, kot je opredeljen v Direktivi 92/106/EGS. Uporaba kombiniranega prevoza namreč prinaša nekatere omejitve v prometni verigi, medtem ko ima uporaba intermodalnega prevoza potencialne primerjalne prednosti.

Zato je Svet v besedilo direktive vključil opredelitev intermodalnega prevoza. Poleg tega je v členu 11 ohranjen pristop Komisije, ki dovoljuje prekoračitev največje dovoljene dolžine ter največje razdalje med osjo kraljevega čepa in zadnjim delom polpriklopnika pri vozilih, ki prevažajo zabojnike dolžine 13,7 metra (45 čevljev) med intermodalnim prevozom, za 15 cm.

Evropski parlament se je odločil ohraniti opredelitev kombiniranega prevoza v celotnem besedilu in pozval Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za spremembo Direktive 92/106/EGS. Svet zaradi različnega pristopa ni odobril predlogov sprememb 20, 44 in 45.

(iv)   Aerodinamične naprave na zadnjem delu vozil in nova oblika kabin (člen 1 – točki 6 in 7 – členi 8b in 9a)

Po mnenju Sveta sta člena 8b in 9a glavna elementa predloga Komisije, katerih namen je izboljšati energetsko učinkovitost vozil ali skupin vozil. Svet je bistveno preoblikoval te člene.

Svet zaradi izboljšanja aerodinamičnosti vozil in s tem varčevanja z gorivom predlaga odstopanje od največje dovoljene dolžine vozil ali skupine vozil, določene v točki 1.1 Priloge I, kadar:

| — | je vozilo ali skupina vozil opremljena z aerodinamičnimi napravami na zadnjem delu (člen 1 – točka 6 – člen 8b) in/ali kadar |
| --- | --- |

—

je vozilo ali skupina vozil opremljena z aerodinamičnimi napravami na zadnjem delu (člen 1 – točka 6 – člen 8b) in/ali kadar

| — | je vozilo ali skupina vozil opremljena s kabino, ki izboljšuje aerodinamičnost ter povečuje energetsko učinkovitost in varnost (člen 1 – točka 7 – člen 9a). |
| --- | --- |

—

je vozilo ali skupina vozil opremljena s kabino, ki izboljšuje aerodinamičnost ter povečuje energetsko učinkovitost in varnost (člen 1 – točka 7 – člen 9a).

Svet v členu 8b pojasnjuje, da morajo aerodinamične naprave zaradi zagotavljanja varnosti nasploh in varnosti intermodalnega prevoza izpolnjevati nekatere zahteve, navedene v odstavku 3 člena 8b.

Poleg tega se morajo te naprave uporabljati v skladu z nekaterimi operativnimi zahtevami, ki jih bo sprejela Komisija (izvedbeni akti iz odstavka 4 člena 8b), in morajo izpolnjevati določbe direktive o homologaciji (Direktiva 2007/46/ES). V besedilu Sveta je tudi pojasnjeno, da morajo biti aerodinamične naprave, ki presegajo 50 cm, preden so dane na trg, homologirane v skladu z Direktivo 2007/46/ES, potem ko bo ta ustrezno spremenjena.

V členu 9a se je Svet ravnal po enakem načelu. Toda hkrati je Komisijo pozval, naj v direktivi o homologaciji (2007/46/ES) oblikuje potrebne tehnične zahteve za homologacijo vozil, opremljenih z novimi kabinami. Preden bodo dana na trg teh vozil, morajo biti vozila homologirana v skladu z navedeno direktivo. Svet poleg tega v besedilu Komisijo poziva, naj po potrebi predloži zakonodajni predlog o spremembi Direktive 2007/46/ES (redni zakonodajni postopek).

Zahteve za vozila, opremljena z novimi kabinami, v besedilu Sveta niso obvezne. Po mnenju Evropskega parlamenta pa naj bi sedem let po začetku veljavnosti direktive te zahteve postale obvezne. Zato predloga sprememb 38 in 40 nista sprejemljiva.

V skladu s pristopom Sveta se odstopanja pri vozilih, opremljenih z aerodinamičnimi napravami na zadnjem delu, uporabljajo od (kot je primerno):

| — | datuma prenosa besedila o spremembi direktive o homologaciji (Direktiva 2007/46/ES) ali |
| --- | --- |

—

datuma prenosa besedila o spremembi direktive o homologaciji (Direktiva 2007/46/ES) ali

| — | datuma začetka uporabe potrebnih sprememb tehničnih zahtev iz Direktive 2007/46/ES |
| --- | --- |

—

datuma začetka uporabe potrebnih sprememb tehničnih zahtev iz Direktive 2007/46/ES

| — | in po sprejetju izvedbenih aktov s podrobnimi operativnimi zahtevami za uporabo teh naprav. |
| --- | --- |

—

in po sprejetju izvedbenih aktov s podrobnimi operativnimi zahtevami za uporabo teh naprav.

Poleg tega se odstopanje za vozila, opremljena z novimi kabinami, začne uporabljati pet let po (kot je primerno):

| — | datumu prenosa besedila o spremembi direktive o homologaciji (Direktiva 2007/46/ES) ali |
| --- | --- |

—

datumu prenosa besedila o spremembi direktive o homologaciji (Direktiva 2007/46/ES) ali

| — | datumu začetka uporabe izvedbenih aktov v skladu z Direktivo 2007/46/ES. |
| --- | --- |

—

datumu začetka uporabe izvedbenih aktov v skladu z Direktivo 2007/46/ES.

V členih 8b in 9a je navedeno, da mora biti mogoče vozila, opremljena z aerodinamičnimi napravami ali novimi kabinami, obrniti v zajetem krogu z zunanjim polmerom 12,50 m in notranjim polmerom 5,30 m (točka 1.5 Priloge I). Poleg tega se zaradi možnosti, da se preseže najdaljša dolžina vozil, ne sme povečati njihove nosilnosti. Sprememba 28 je bila smiselno sprejeta.

Evropski parlament se strinja s prenosom pooblastil na Komisijo, kot ga določa predlog Komisije. Ker se je Svet odločil za drugačen pristop, predlogi sprememb 30, 31 in 41 niso bili sprejeti.

(v)   Uveljavljanje (člen 1 – točki 11 in 12 – (členi 12 in 13)

V skladu s stališčem Sveta glede uveljavljanja morajo države članice sprejeti posebne ukrepe, da bi šest let po začetku veljavnosti te direktive ugotovile, katera vozila presegajo največje dovoljene teže. Poleg tega je v besedilo Sveta vključena določba o preverjanjih tež vozil, ki pa ni številčno opredeljena. V besedilu je tudi pojasnjeno, da se lahko ta preverjanja izvajajo z avtomatskimi sistemi, nameščenimi na infrastrukturi, ali z uporabo opreme za tehtanje, nameščene na vozila: Svet je pri tem vprašanju tehnološko nevtralen.

Poleg tega Svet v stališču jasno določa, da države članice ne smejo zahtevati namestitve sistemov za tehtanje na vozila, ki so registrirana v drugi državi članici. V besedilu Sveta je določeno, da se z izvedbenimi akti oblikujejo podrobne tehnične specifikacije, s katerimi se zagotovi, da so sistemi za tehtanje, nameščeni na vozila, zanesljivi in natančni ter v celoti interoperabilni. Svet ni odobril seznama ukrepov, ki jih je Komisija predlagala za vozila, ki presegajo največjo težo, vendar se strinja, da morajo pristojni organi izmenjevati informacije o kršitvah in kaznih.

Svet ni podprl pristopa Komisije glede razvrstitev kršitev (člen 13). Namesto tega je določil, da morajo države članice sprejeti pravila o kaznih zaradi kršitev, opredeljenih v direktivi.

Svet ne more sprejeti predloga spremembe 50, da bi morala biti pet let po začetku veljavnosti te direktive vsa nova vozila kategorije N2 in N3 opremljena s sistemi za tehtanje na vozilih. Poleg tega Svet ni sprejel predlogov sprememb 46, 49, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58 in 59.

(vi)   Obveznosti poročanja (člen 1 – točka 14 – člen 15)

Svet predlaga racionalizacijo obveznosti poročanja, ki jih je prvotno (člen 15) predlagala Komisija. V skladu s tem naj bi države članice Komisiji pošiljale podatke o številu preverjanj, izvedenih v predhodnih dveh koledarskih letih, in število odkritih preobremenjenih vozil. Te podatke lahko pošljejo skupaj s podatki, poslanimi Komisiji v skladu z Uredbo 561/2006/ES.

(vii)   Datum prenosa (člen 2)

Svet predlaga, da bi prehodno obdobje trajalo 36 mesecev, medtem ko naj bi po prvotnem predlogu Komisije to trajalo 18 mesecev. Poleg tega naj bi za uporabo člena 8b(1) in člena 9a(1) veljali posebni pogoji (glej točko (ii) o aerodinamičnih napravah na zadnjem delu vozila in novi obliki kabin).

(viii)   Struktura zakonodajnega akta (delegirani akti/izvedbeni akti)

Svet meni, da bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov za posodobitev seznama alternativnih goriv iz te direktive, da bi se upoštevale inovacije na področju tehnologije goriv.

Na drugi strani pa se je odločil spremeniti prenos pooblastil na Komisijo (z nadomestitvijo delegiranih aktov z izvedbenimi akti) glede zadnjih spojlerjev, nove oblike kabin in opredelitve tehničnih specifikacij za interoperabilnost. Ker Svet za člen 8b in člen 9a predlaga različno strukturo, je bil prenos pooblastil na Komisijo spremenjen (glej točko (iv)).

III.   SKLEP

Svet je pri oblikovanju stališča v prvi obravnavi v celoti upošteval predlog Komisije in mnenje Evropskega parlamenta v prvi obravnavi. Kar zadeva spremembe, ki jih je predlagal Evropski parlament, Svet ugotavlja, da so nekatere spremembe v celoti, delno ali smiselno že vključene v njegovo stališče v prvi obravnavi.

---