# Uradni list L 24/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 24 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5830. januar 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 24

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5830. januar 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2015/138 z dne 29. januarja 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 208/2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/139 z dne 27. januarja 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/140 z dne 29. januarja 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 glede sterilne pilotske kabine in o popravku te uredbe | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/141 z dne 29. januarja 2015 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 367/2014 o določitvi neto zneskov, ki so na voljo za odhodke EKJS | 11 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/142 z dne 29. januarja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 14 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2015/143 z dne 29. januarja 2015 o spremembi Sklepa 2014/119/SZVP o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini | 16 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/144 z dne 28. januarja 2015 o določitvi postopkov za predložitev vlog za nepovratna sredstva in zahtevkov za plačilo ter povezanih informacij glede nujnih ukrepov v zvezi z boleznimi živali iz Uredbe (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 250) | 17 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 78 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorij L1, L2, L3, L4 in L5 v zvezi z zaviranjem [2015/145] | 30 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2015/138 z dne 29. januarja 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 208/2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/139 z dne 27. januarja 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

3

*

Uredba Komisije (EU) 2015/140 z dne 29. januarja 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 glede sterilne pilotske kabine in o popravku te uredbe

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/141 z dne 29. januarja 2015 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 367/2014 o določitvi neto zneskov, ki so na voljo za odhodke EKJS

11

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/142 z dne 29. januarja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

14

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2015/143 z dne 29. januarja 2015 o spremembi Sklepa 2014/119/SZVP o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini

16

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/144 z dne 28. januarja 2015 o določitvi postopkov za predložitev vlog za nepovratna sredstva in zahtevkov za plačilo ter povezanih informacij glede nujnih ukrepov v zvezi z boleznimi živali iz Uredbe (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 250)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 250)

17

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 78 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorij L1, L2, L3, L4 in L5 v zvezi z zaviranjem [2015/145]

1

2

3

4

5

30

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 30.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 24/1

---

UREDBA SVETA (EU) 2015/138

z dne 29. januarja 2015

o spremembi Uredbe (EU) št. 208/2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/119/SZVP z dne 5. marca 2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini (1),

ob upoštevanju skupnega predloga Visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 208/2014 (2) uveljavlja določene ukrepe, predvidene v Sklepu 2014/119/SZVP, ter določa zamrznitev sredstev in gospodarskih virov določenih oseb, ki so bile opredeljene kot odgovorne za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev, in oseb, odgovornih za kršitve človekovih pravic v Ukrajini, ter fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, ki so z njimi povezani. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 208/2014 (2) uveljavlja določene ukrepe, predvidene v Sklepu 2014/119/SZVP, ter določa zamrznitev sredstev in gospodarskih virov določenih oseb, ki so bile opredeljene kot odgovorne za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev, in oseb, odgovornih za kršitve človekovih pravic v Ukrajini, ter fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, ki so z njimi povezani.

| (2) | Svet je 29. januarja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/143 (3) o spremembi Sklepa 2014/119/SZVP, v katerem bodo pojasnjena merila za uvrstitev na seznam za zamrznitev sredstev za osebe, ki so bile opredeljene kot odgovorne za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 29. januarja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/143 (3) o spremembi Sklepa 2014/119/SZVP, v katerem bodo pojasnjena merila za uvrstitev na seznam za zamrznitev sredstev za osebe, ki so bile opredeljene kot odgovorne za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev.

| (3) | Ta sprememba spada na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije, zato je predvsem zaradi zagotovitve, da se bo v vseh državah članicah enotno uporabljala, za njeno izvajanje potrebno zakonodajno ukrepanje na ravni Unije. Uredbo (EU) št. 208/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Ta sprememba spada na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije, zato je predvsem zaradi zagotovitve, da se bo v vseh državah članicah enotno uporabljala, za njeno izvajanje potrebno zakonodajno ukrepanje na ravni Unije. Uredbo (EU) št. 208/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 3 Uredbe (EU) št. 208/2014 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.   Za namene odstavka 1 osebe, ki so bile opredeljene kot odgovorne za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev, vključujejo osebe, proti katerim ukrajinske oblasti vodijo preiskavo:

| (a) | glede odtujitve ukrajinskih javnih sredstev ali drugega premoženja ali vpletenosti v to odtujitev ali |
| --- | --- |

(a)

glede odtujitve ukrajinskih javnih sredstev ali drugega premoženja ali vpletenosti v to odtujitev ali

| (b) | glede zlorabe položaja javnega funkcionarja z namenom pridobitve neupravičene koristi zanj ali za tretjo osebo, kar je povzročilo izgubo ukrajinskih javnih sredstev ali drugega premoženja, ali vpletenost v to zlorabo.“ |
| --- | --- |

(b)

glede zlorabe položaja javnega funkcionarja z namenom pridobitve neupravičene koristi zanj ali za tretjo osebo, kar je povzročilo izgubo ukrajinskih javnih sredstev ali drugega premoženja, ali vpletenost v to zlorabo.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. januarja 2015

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  UL L 66, 6.3.2014, str. 26.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 208/2014 z dne 5. marca 2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini (UL L 66, 6.3.2014, str. 1).

2

(3)  Glej stran 16 tega Uradnega lista.

3

---

| 30.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 24/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 24/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/139

z dne 27. januarja 2015

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183(b) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 1216/2009 in (ES) št. 614/2009 (2) ter zlasti člena 5(6)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti.

| (4) | Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(4)

Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 150, 20.5.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 z dne 28. junija 1995 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in o določitvi reprezentativnih cen v sektorju za perutninsko meso in v sektorju za jajca ter za albumine iz jajc in o razveljavitvi Uredbe št. 163/67/EGS (UL L 145, 29.6.1995, str. 47).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Oznaka KN | Opis blaga | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Trupi piščancev vrste Gallus domesticus, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 125,5 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Trupi piščancev vrste Gallus domesticus, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 150,6
  146,2 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 327,9
  232,8
  349,8
  277,5 | 0
  20
  0
  7 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 14 50 | Prsa piščancev vrste Gallus domesticus, zamrznjena | 213,4 | 0 | BR |
| 0207 14 60 | Noge piščancev vrste Gallus domesticus, zamrznjene | 134,5 | 3 | BR |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 372,2
  516,1 | 0
  0 | BR
  CL |
| 1602 32 11 | Pripravki iz nekuhanih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus | 254,6 | 10 | BR |

Oznaka KN

Opis blaga

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Trupi piščancev vrste Gallus domesticus, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

125,5

0

AR

0207 12 90

Trupi piščancev vrste Gallus domesticus, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

150,6

146,2

0

0

AR

BR

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

327,9

232,8

349,8

277,5

0

20

0

7

AR

BR

CL

TH

0207 14 50

Prsa piščancev vrste Gallus domesticus, zamrznjena

213,4

0

BR

0207 14 60

Noge piščancev vrste Gallus domesticus, zamrznjene

134,5

3

BR

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

372,2

516,1

0

0

BR

CL

1602 32 11

Pripravki iz nekuhanih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus

254,6

10

BR

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚druga porekla‘.“

1

---

| 30.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 24/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 24/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/140

z dne 29. januarja 2015

o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 glede sterilne pilotske kabine in o popravku te uredbe

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1), ter zlasti člena 8(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Operatorji in osebje, ki sodelujejo pri upravljanju nekaterih zrakoplovov, morajo izpolnjevati ustrezne bistvene zahteve iz točke 8.b Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(1)

Operatorji in osebje, ki sodelujejo pri upravljanju nekaterih zrakoplovov, morajo izpolnjevati ustrezne bistvene zahteve iz točke 8.b Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008.

| (2) | Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 (2) vzpostavlja pogoje za varno operacijo zrakoplovov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 (2) vzpostavlja pogoje za varno operacijo zrakoplovov.

| (3) | Za obravnavanje tveganj, povezanih z napakami, ki nastanejo zaradi motenja ali odvračanja letalske posadke med določenimi fazami leta, morajo operatorji zagotoviti, da se med kritično fazo leta od članov posadke, z izjemo opravljanja nalog, ki so potrebne za varno delovanje letala, ne zahteva opravljanja nobenih drugih nalog. |
| --- | --- |

(3)

Za obravnavanje tveganj, povezanih z napakami, ki nastanejo zaradi motenja ali odvračanja letalske posadke med določenimi fazami leta, morajo operatorji zagotoviti, da se med kritično fazo leta od članov posadke, z izjemo opravljanja nalog, ki so potrebne za varno delovanje letala, ne zahteva opravljanja nobenih drugih nalog.

| (4) | Uredba (EU) št. 965/2012 omejuje število oseb, ki se lahko prevažajo na zrakoplovu v času specializiranih operacij. Ker pa varnostni razlogi te omejitve ne opravičujejo, je treba člen 5(7) spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 965/2012 omejuje število oseb, ki se lahko prevažajo na zrakoplovu v času specializiranih operacij. Ker pa varnostni razlogi te omejitve ne opravičujejo, je treba člen 5(7) spremeniti.

| (5) | Z Uredbo Komisije (EU) št. 71/2014 (3) je bil v Uredbo (EU) št. 965/2012 vstavljen člen 9a. Nato je bil z Uredbo Komisije (EU) št. 83/2014 (4) vstavljen drugi člen 9a, ki bi moral biti oštevilčen kot člen 9b. Zaradi jasnosti in pravne varnosti je treba ta člen 9a, kot je bil vstavljen z Uredbo (EU) št. 83/2014, nadomestiti in pravilno oštevilčiti. |
| --- | --- |

(5)

Z Uredbo Komisije (EU) št. 71/2014 (3) je bil v Uredbo (EU) št. 965/2012 vstavljen člen 9a. Nato je bil z Uredbo Komisije (EU) št. 83/2014 (4) vstavljen drugi člen 9a, ki bi moral biti oštevilčen kot člen 9b. Zaradi jasnosti in pravne varnosti je treba ta člen 9a, kot je bil vstavljen z Uredbo (EU) št. 83/2014, nadomestiti in pravilno oštevilčiti.

| (6) | Zaradi pravne varnosti in za zagotovitev skladnosti z izrazi, uporabljenimi v Uredbi (ES) št. 216/2008, je treba v nekaterih jezikih popraviti določene izraze, uporabljene v Uredbi (EU) št. 965/2012. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi pravne varnosti in za zagotovitev skladnosti z izrazi, uporabljenimi v Uredbi (ES) št. 216/2008, je treba v nekaterih jezikih popraviti določene izraze, uporabljene v Uredbi (EU) št. 965/2012.

| (7) | Uredbo (EU) št. 965/2012 bi bilo zato treba temu ustrezno spremeniti in popraviti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (EU) št. 965/2012 bi bilo zato treba temu ustrezno spremeniti in popraviti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, temeljijo na mnenju (5), ki ga je Evropska agencija za varnost v letalstvu izdala v skladu s členom 17(2)(b) in členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, temeljijo na mnenju (5), ki ga je Evropska agencija za varnost v letalstvu izdala v skladu s členom 17(2)(b) in členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 965/2012 se spremeni:

| 1. | člen 5 se spremeni, kot sledi:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Operatorji letal in helikopterjev, ki niso kompleksna letala in helikopterji na motorni pogon, ter balonov in jadralnih letal, ki se ukvarjajo z nekomercialnimi operacijami, vključno z nekomercialnimi specializiranimi operacijami, zrakoplov upravljajo v skladu z določbami iz Priloge VII.“; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 5 se spremeni, kot sledi:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Operatorji letal in helikopterjev, ki niso kompleksna letala in helikopterji na motorni pogon, ter balonov in jadralnih letal, ki se ukvarjajo z nekomercialnimi operacijami, vključno z nekomercialnimi specializiranimi operacijami, zrakoplov upravljajo v skladu z določbami iz Priloge VII.“

| (b) | v odstavku 5 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | druga letala in helikopterje ter balone in jadralna letala v skladu z določbami iz Priloge VII.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

druga letala in helikopterje ter balone in jadralna letala v skladu z določbami iz Priloge VII.“

;

| (c) | v odstavku 7 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Brez upoštevanja članov posadke se na zrakoplovu ne prevažajo osebe, ki niso nujno potrebne za nalogo.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 7 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Brez upoštevanja članov posadke se na zrakoplovu ne prevažajo osebe, ki niso nujno potrebne za nalogo.“;

| 2. | člen 6 se spremeni, kot sledi:






  (a) | v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „2.   Z odstopanjem od člena 5(1) se zrakoplovi iz člena 4(5) Uredbe (ES) št. 216/2008, v primeru letal, upravljajo v skladu s pogoji iz Odločbe Komisije C(2009) 7633 z dne 14. oktobra 2009, kadar se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza.“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 6 se spremeni, kot sledi:

(a)

v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Z odstopanjem od člena 5(1) se zrakoplovi iz člena 4(5) Uredbe (ES) št. 216/2008, v primeru letal, upravljajo v skladu s pogoji iz Odločbe Komisije C(2009) 7633 z dne 14. oktobra 2009, kadar se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza.“

| (b) | v odstavku 4a se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:
  „4a.   Z odstopanjem od člena 5(1) in (6) se lahko v skladu s Prilogo VII izvajajo naslednje operacije z letali in helikopterji, ki niso kompleksna letala in helikopterji na motorni pogon, ter baloni in jadralnimi letali:“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4a se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„4a.   Z odstopanjem od člena 5(1) in (6) se lahko v skladu s Prilogo VII izvajajo naslednje operacije z letali in helikopterji, ki niso kompleksna letala in helikopterji na motorni pogon, ter baloni in jadralnimi letali:“

| 3. | člen 9a, kot je bil vstavljen z Uredbo (EU) št. 83/2014 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9b
  Pregled
  Agencija stalno preverja učinkovitost določb v zvezi z omejitvami časa letenja in časa dolžnosti ter zahtevami glede počitka iz prilog II in III. Najkasneje 18. februarja 2019 Agencija pripravi prvo poročilo o rezultatih tega preverjanja.
  Preverjanje obsega strokovno znanje in temelji na operativnih podatkih, ki so bili s pomočjo držav članic zbrani v daljšem obdobju po datumu začetka uporabe te uredbe.
  S preverjanjem se oceni vpliv vsaj naslednjih dejavnikov na zbranost letalskih posadk:






  (a) | dolžnosti, ki so daljše od 13 ur, v najugodnejšem času dneva; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 9a, kot je bil vstavljen z Uredbo (EU) št. 83/2014 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9b

Pregled

Agencija stalno preverja učinkovitost določb v zvezi z omejitvami časa letenja in časa dolžnosti ter zahtevami glede počitka iz prilog II in III. Najkasneje 18. februarja 2019 Agencija pripravi prvo poročilo o rezultatih tega preverjanja.

Preverjanje obsega strokovno znanje in temelji na operativnih podatkih, ki so bili s pomočjo držav članic zbrani v daljšem obdobju po datumu začetka uporabe te uredbe.

S preverjanjem se oceni vpliv vsaj naslednjih dejavnikov na zbranost letalskih posadk:

(a)

dolžnosti, ki so daljše od 13 ur, v najugodnejšem času dneva;

| (b) | dolžnosti, ki so daljše od 10 ur, v manj ugodnem času dneva; |
| --- | --- |

(b)

dolžnosti, ki so daljše od 10 ur, v manj ugodnem času dneva;

| (c) | dolžnosti, ki so daljše od 11 ur, pri članih posadke, katerih stanje aklimatizacije je neznano; |
| --- | --- |

(c)

dolžnosti, ki so daljše od 11 ur, pri članih posadke, katerih stanje aklimatizacije je neznano;

| (d) | dolžnosti z visoko ravnijo sektorjev (več kot 6); |
| --- | --- |

(d)

dolžnosti z visoko ravnijo sektorjev (več kot 6);

| (e) | dolžnosti na poziv, kot sta pripravljenost ali dežurstvo, ki mu sledi dolžnost letenja; in |
| --- | --- |

(e)

dolžnosti na poziv, kot sta pripravljenost ali dežurstvo, ki mu sledi dolžnost letenja; in

| (f) | motečih razporedov.“ |
| --- | --- |

(f)

motečih razporedov.“

| 4. | priloge I, III, IV, VI in VIII so spremenjene v skladu s Prilogo I k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

priloge I, III, IV, VI in VIII so spremenjene v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Uredba (EU) št. 965/2012 se popravi, kot sledi:

| 1. | člen 6(7) se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Z odstopanjem od SPA.PBN.100 PBN Priloge V se nekomercialne operacije z letali, ki niso kompleksna letala na motorni pogon, v določenem zračnem prostoru, na zračnih poteh ali v skladu s postopki, v zvezi s katerimi so opredeljene specifikacije za navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN), še naprej izvajajo pod pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji držav članic, dokler niso sprejeti in se ne pričnejo uporabljati povezani izvedbeni predpisi.“; |
| --- | --- |

1.

člen 6(7) se nadomesti z naslednjim:

„7.   Z odstopanjem od SPA.PBN.100 PBN Priloge V se nekomercialne operacije z letali, ki niso kompleksna letala na motorni pogon, v določenem zračnem prostoru, na zračnih poteh ali v skladu s postopki, v zvezi s katerimi so opredeljene specifikacije za navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN), še naprej izvajajo pod pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji držav članic, dokler niso sprejeti in se ne pričnejo uporabljati povezani izvedbeni predpisi.“

| 2. | priloge II, III, IV, VII in VIII se popravijo v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

priloge II, III, IV, VII in VIII se popravijo v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ne glede na to se točka 3 člena 1 začne uporabljati 18. februarja 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. januarja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 296, 25.10.2012, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 71/2014 z dne 27. januarja 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 23, 28.1.2014, str. 27).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 83/2014 z dne 29. januarja 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 28, 31.1.2014, str. 17).

4

(5)  Mnenje Evropske agencije za varnost v letalstvu št. 05/2013 z dne 10. junija 2013 o uredbi Komisije o vzpostavitvi izvedbenih pravil za postopke za sterilno pilotsko kabino.

5

---

PRILOGA I

Priloge I, III, IV, VI in VIII k Uredbi (EU) št. 965/2012 se spremenijo, kot sledi:

| 1. | V Prilogi I se vstavi točka 109a:






  „109a. | ‚sterilna pilotska kabina‘ pomeni vsako obdobje, ko se članov posadke ne moti ali vznemirja, razen pri zadevah, ki so bistvene za varno delovanje zrakoplova ali varnost potnikov;“ |
| --- | --- | --- |

1.

V Prilogi I se vstavi točka 109a:

„109a.

‚sterilna pilotska kabina‘ pomeni vsako obdobje, ko se članov posadke ne moti ali vznemirja, razen pri zadevah, ki so bistvene za varno delovanje zrakoplova ali varnost potnikov;“

.

| 2. | V Prilogi III (del ORO):






  (a) | se ORO.GEN.110, točka (f), nadomesti z naslednjim:






  „(f) | Operator za vsak tip zrakoplova določi postopke in navodila za varno delovanje, ki vsebujejo naloge in odgovornosti zemeljskega osebja in članov posadke za vse vrste operacij na tleh in v zraku. Ti postopki in navodila od članov posadke v ključnih fazah leta ne zahtevajo izvajanja drugih nalog, razen tistih, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova. Vključijo se tudi postopki in navodila za sterilno pilotsko kabino.“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V Prilogi III (del ORO):

(a)

se ORO.GEN.110, točka (f), nadomesti z naslednjim:

„(f)

Operator za vsak tip zrakoplova določi postopke in navodila za varno delovanje, ki vsebujejo naloge in odgovornosti zemeljskega osebja in članov posadke za vse vrste operacij na tleh in v zraku. Ti postopki in navodila od članov posadke v ključnih fazah leta ne zahtevajo izvajanja drugih nalog, razen tistih, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova. Vključijo se tudi postopki in navodila za sterilno pilotsko kabino.“

;

| (b) | se ORO.MLR.105, točka (a), nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Določi se seznam minimalne opreme (MEL) v skladu s točko 8.a.3 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, ki temelji na glavnem seznamu minimalne opreme (MMEL), kot je opredeljeno v podatkih, določenih v skladu z Uredbo (EU) št. 748/2012. Če seznam MMEL ni bil določen kot del podatkov o operativni ustreznosti, lahko seznam MEL temelji na ustreznem seznamu MMEL, ki ga sprejeme država operaterja ali država registracije.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

se ORO.MLR.105, točka (a), nadomesti z naslednjim:

„(a)

Določi se seznam minimalne opreme (MEL) v skladu s točko 8.a.3 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, ki temelji na glavnem seznamu minimalne opreme (MMEL), kot je opredeljeno v podatkih, določenih v skladu z Uredbo (EU) št. 748/2012. Če seznam MMEL ni bil določen kot del podatkov o operativni ustreznosti, lahko seznam MEL temelji na ustreznem seznamu MMEL, ki ga sprejeme država operaterja ali država registracije.“

| 3. | V Prilogi IV (del CAT) se vstavi naslednja točka:

  „CAT.GEN.MPA.124   Vožnja zrakoplova po tleh

  Operator določi postopke za vožnjo zrakoplova po tleh, da se zagotovi varno delovanje in izboljša varnost vzletno-pristajalne steze.“ |
| --- | --- |

3.

V Prilogi IV (del CAT) se vstavi naslednja točka:

„CAT.GEN.MPA.124   Vožnja zrakoplova po tleh

Operator določi postopke za vožnjo zrakoplova po tleh, da se zagotovi varno delovanje in izboljša varnost vzletno-pristajalne steze.“

| 4. | V Prilogi VI (del NCC) se vstavi naslednja točka:

  „NCC.GEN.119   Vožnja zrakoplova po tleh

  Operator določi postopke za vožnjo po tleh, da se zagotovi varno delovanje in izboljša varnost vzletno-pristajalne steze.“ |
| --- | --- |

4.

V Prilogi VI (del NCC) se vstavi naslednja točka:

„NCC.GEN.119   Vožnja zrakoplova po tleh

Operator določi postopke za vožnjo po tleh, da se zagotovi varno delovanje in izboljša varnost vzletno-pristajalne steze.“

| 5. | V Prilogi VIII (del SPO) se vstavi naslednja točka:

  „SPO.GEN.119   Vožnja zrakoplova po tleh

  Operator določi postopke za vožnjo zrakoplova po tleh, da se zagotovi varno delovanje in izboljša varnost.“ |
| --- | --- |

5.

V Prilogi VIII (del SPO) se vstavi naslednja točka:

„SPO.GEN.119   Vožnja zrakoplova po tleh

Operator določi postopke za vožnjo zrakoplova po tleh, da se zagotovi varno delovanje in izboljša varnost.“

---

PRILOGA II

Priloge II, III, IV, VII in VIII k Uredbi (EU) št. 965/2012 se popravijo, kot sledi:

| 1. | V Prilogi II:






  (a) | se ne nanaša na slovensko različico; |
| --- | --- | --- |

1.

V Prilogi II:

(a)

se ne nanaša na slovensko različico;

| (b) | se ne nanaša na slovensko različico. |
| --- | --- |

(b)

se ne nanaša na slovensko različico.

| 2. | V Prilogi III:






  (a) | se ne nanaša na slovensko različico; |
| --- | --- | --- |

2.

V Prilogi III:

(a)

se ne nanaša na slovensko različico;

| (b) | se ne nanaša na slovensko različico; |
| --- | --- |

(b)

se ne nanaša na slovensko različico;

| (c) | se ne nanaša na slovensko različico; |
| --- | --- |

(c)

se ne nanaša na slovensko različico;

| (d) | se točka ORO.FC.230(b)(4) nadomesti z naslednjim:






  „4. | Član letalske posadke, ki sodeluje pri dnevnih operacijah in operacijah po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, s helikopterjem, ki ni kompleksni helikopter na motorni pogon, lahko opravi preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, za le enega od ustreznih tipov. Preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, se vsakič opravi za tip, ki za preverjanje strokovnosti že najdlje ni bil uporabljen. Ustrezni tipi helikopterjev, ki jih je za namen preverjanja strokovnosti, ki ga zagotovi operator, mogoče razvrstiti v skupine, so vključeni v operativni priročnik.“ |
| --- | --- | --- |

(d)

se točka ORO.FC.230(b)(4) nadomesti z naslednjim:

„4.

Član letalske posadke, ki sodeluje pri dnevnih operacijah in operacijah po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, s helikopterjem, ki ni kompleksni helikopter na motorni pogon, lahko opravi preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, za le enega od ustreznih tipov. Preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, se vsakič opravi za tip, ki za preverjanje strokovnosti že najdlje ni bil uporabljen. Ustrezni tipi helikopterjev, ki jih je za namen preverjanja strokovnosti, ki ga zagotovi operator, mogoče razvrstiti v skupine, so vključeni v operativni priročnik.“

;

| (e) | se točka ORO.FC.230(b)(5) nadomesti z naslednjim:






  „5. | Ne glede na ORO.FC.145(a)(2) lahko preverjanje v zvezi z dnevnimi operacijami helikopterjev, ki niso kompleksni helikopterji na motorni pogon po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, in letali razreda zmogljivosti B izvede ustrezno usposobljen vodja zrakoplova, ki ga imenuje operator ter je usposobljen za uporabo načel skupnega dela v pilotski kabini in oceno veščin takega dela. Operator obvesti pristojni organ o imenovanih osebah.“ |
| --- | --- | --- |

(e)

se točka ORO.FC.230(b)(5) nadomesti z naslednjim:

„5.

Ne glede na ORO.FC.145(a)(2) lahko preverjanje v zvezi z dnevnimi operacijami helikopterjev, ki niso kompleksni helikopterji na motorni pogon po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, in letali razreda zmogljivosti B izvede ustrezno usposobljen vodja zrakoplova, ki ga imenuje operator ter je usposobljen za uporabo načel skupnega dela v pilotski kabini in oceno veščin takega dela. Operator obvesti pristojni organ o imenovanih osebah.“

| 3. | V Prilogi IV:






  (a) | se uvodno besedilo v točki CAT.GEN.MPA.180(b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | Ne glede na odstavek (a) se namesto tega lahko v zvezi z dnevnimi operacijami po pravilih vizualnega letenja (VFR) z zrakoplovi, ki niso kompleksni zrakoplovi na motorni pogon, ki vzletijo in pristanejo na istem letališču ali območju delovanja v 24 urah ali ki ostanejo znotraj lokalnega območja, opredeljenega v operativnem priročniku, na letališču ali območju delovanja hranijo naslednji dokumenti in informacije:“ |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V Prilogi IV:

(a)

se uvodno besedilo v točki CAT.GEN.MPA.180(b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

Ne glede na odstavek (a) se namesto tega lahko v zvezi z dnevnimi operacijami po pravilih vizualnega letenja (VFR) z zrakoplovi, ki niso kompleksni zrakoplovi na motorni pogon, ki vzletijo in pristanejo na istem letališču ali območju delovanja v 24 urah ali ki ostanejo znotraj lokalnega območja, opredeljenega v operativnem priročniku, na letališču ali območju delovanja hranijo naslednji dokumenti in informacije:“

;

| (b) | se točka CAT.OP.MPA.100(b)(1) nadomesti z naslednjim:






  „1. | dnevne operacije po pravilih VFR z letali, ki niso kompleksna letala na motorni pogon;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

se točka CAT.OP.MPA.100(b)(1) nadomesti z naslednjim:

„1.

dnevne operacije po pravilih VFR z letali, ki niso kompleksna letala na motorni pogon;“

;

| (c) | se točka CAT.OP.MPA.105(b)(1) nadomesti z naslednjim:






  „1. | letala, ki niso kompleksna letala na motorni pogon, in“ |
| --- | --- | --- |

(c)

se točka CAT.OP.MPA.105(b)(1) nadomesti z naslednjim:

„1.

letala, ki niso kompleksna letala na motorni pogon, in“

;

| (d) | se točka CAT.OP.MPA.130(a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Operator razen za operacije po pravilih VFR z letali, ki niso kompleksna letala na motorni pogon, vzpostavi ustrezne operativne odhodne in prihodne/priletne postopke za vsak tip letala, pri čemer upošteva potrebo po čim večjem zmanjšanju vpliva hrupa zrakoplova.“ |
| --- | --- | --- |

(d)

se točka CAT.OP.MPA.130(a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

Operator razen za operacije po pravilih VFR z letali, ki niso kompleksna letala na motorni pogon, vzpostavi ustrezne operativne odhodne in prihodne/priletne postopke za vsak tip letala, pri čemer upošteva potrebo po čim večjem zmanjšanju vpliva hrupa zrakoplova.“

;

| (e) | se točka CAT.OP.MPA.135(c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | Točka (a)(1) se ne uporablja za dnevne operacije po pravilih VFR z zrakoplovi, ki niso kompleksni zrakoplovi na motorni pogon, na letih, ki odletijo z istega letališča ali območja delovanja, na katerem tudi pristanejo.“ |
| --- | --- | --- |

(e)

se točka CAT.OP.MPA.135(c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

Točka (a)(1) se ne uporablja za dnevne operacije po pravilih VFR z zrakoplovi, ki niso kompleksni zrakoplovi na motorni pogon, na letih, ki odletijo z istega letališča ali območja delovanja, na katerem tudi pristanejo.“

;

| (f) | se točka CAT.OP.MPA.175(c)(1) nadomesti z naslednjim:






  „1. | letali, ki niso kompleksna letala na motorni pogon, ki odletijo z istega letališča ali območja delovanja, na katerega tudi priletijo, ali“ |
| --- | --- | --- |

(f)

se točka CAT.OP.MPA.175(c)(1) nadomesti z naslednjim:

„1.

letali, ki niso kompleksna letala na motorni pogon, ki odletijo z istega letališča ali območja delovanja, na katerega tudi priletijo, ali“

.

| 4. | V Prilogi VII:






  (a) | se ne nanaša na slovensko različico; |
| --- | --- | --- |

4.

V Prilogi VII:

(a)

se ne nanaša na slovensko različico;

| (b) | se ne nanaša na slovensko različico. |
| --- | --- |

(b)

se ne nanaša na slovensko različico.

| 5. | V Prilogi VIII:






  (a) | se ne nanaša na slovensko različico; |
| --- | --- | --- |

5.

V Prilogi VIII:

(a)

se ne nanaša na slovensko različico;

| (b) | se ne nanaša na slovensko različico; |
| --- | --- |

(b)

se ne nanaša na slovensko različico;

| (c) | se ne nanaša na slovensko različico; |
| --- | --- |

(c)

se ne nanaša na slovensko različico;

| (d) | se ne nanaša na slovensko različico; |
| --- | --- |

(d)

se ne nanaša na slovensko različico;

| (e) | se uvodno besedilo točke SPO.IDE.H.203 nadomesti z naslednjim:
  „Kompleksni helikopterji na motorni pogon, ki se uporabljajo nad vodo v neprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, in helikopterji, ki niso kompleksni helikopterji na motorni pogon, ki se uporabljajo nad vodo v neprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 50 NM, so:“. |
| --- | --- |

(e)

se uvodno besedilo točke SPO.IDE.H.203 nadomesti z naslednjim:

„Kompleksni helikopterji na motorni pogon, ki se uporabljajo nad vodo v neprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, in helikopterji, ki niso kompleksni helikopterji na motorni pogon, ki se uporabljajo nad vodo v neprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 50 NM, so:“

---

| 30.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 24/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 24/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/141

z dne 29. januarja 2015

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 367/2014 o določitvi neto zneskov, ki so na voljo za odhodke EKJS

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 16(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena Uredba Komisije (EU) št. 367/2014 (2) določa neto zneske, ki so na voljo za odhodke Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), in zneske, ki so na voljo za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunska leta od 2014 do 2020, v skladu s členom 10c(2), členi 136, 136a in 136b Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (3) ter členom 14 in členom 66(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena Uredba Komisije (EU) št. 367/2014 (2) določa neto zneske, ki so na voljo za odhodke Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), in zneske, ki so na voljo za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunska leta od 2014 do 2020, v skladu s členom 10c(2), členi 136, 136a in 136b Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (3) ter členom 14 in členom 66(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (2) | V skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 se ocenjeni rezultat zmanjšanja plačil, ki ga sporočijo države članice in je določen v členu 11(6) navedene uredbe, da na voljo kot podpora Unije za ukrepe v okviru načrtovanja programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot določa Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Zadevne nacionalne zgornje meje so bile prilagojene z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1378/2014 (6). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 se ocenjeni rezultat zmanjšanja plačil, ki ga sporočijo države članice in je določen v členu 11(6) navedene uredbe, da na voljo kot podpora Unije za ukrepe v okviru načrtovanja programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot določa Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Zadevne nacionalne zgornje meje so bile prilagojene z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1378/2014 (6).

| (3) | V skladu s tretjim pododstavkom člena 136a(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 in tretjim pododstavkom člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so Belgija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Grčija, Nizozemska in Romunija Komisijo do 1. avgusta 2014 obvestile o svoji odločitvi, da določen odstotek svojih letnih nacionalnih zgornjih mej neposrednih plačil za koledarska leta od 2015 do 2019 prenesejo v načrtovanje programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot določa Uredba (EU) št. 1305/2013. Zadevne nacionalne zgornje meje so bile prilagojene z Delegirano uredbo (EU) št. 1378/2014. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s tretjim pododstavkom člena 136a(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 in tretjim pododstavkom člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so Belgija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Grčija, Nizozemska in Romunija Komisijo do 1. avgusta 2014 obvestile o svoji odločitvi, da določen odstotek svojih letnih nacionalnih zgornjih mej neposrednih plačil za koledarska leta od 2015 do 2019 prenesejo v načrtovanje programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot določa Uredba (EU) št. 1305/2013. Zadevne nacionalne zgornje meje so bile prilagojene z Delegirano uredbo (EU) št. 1378/2014.

| (4) | V skladu s tretjim pododstavkom člena 136a(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 in tretjim pododstavkom člena 14(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 je Madžarska Komisijo do 1. avgusta 2014 obvestila o svoji odločitvi, da v neposredna plačila prenese določen odstotek zneska, dodeljenega podpori za ukrepe v okviru načrtovanja programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, za obdobje od 2016 do 2020, kot določa Uredba (EU) št. 1305/2013. Zadevne nacionalne zgornje meje so bile prilagojene z Delegirano uredbo (EU) št. 1378/2014. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s tretjim pododstavkom člena 136a(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 in tretjim pododstavkom člena 14(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 je Madžarska Komisijo do 1. avgusta 2014 obvestila o svoji odločitvi, da v neposredna plačila prenese določen odstotek zneska, dodeljenega podpori za ukrepe v okviru načrtovanja programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, za obdobje od 2016 do 2020, kot določa Uredba (EU) št. 1305/2013. Zadevne nacionalne zgornje meje so bile prilagojene z Delegirano uredbo (EU) št. 1378/2014.

| (5) | V skladu s členom 3(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (7) se posebna zgornja meja večletnega finančnega okvira za tržne ukrepe in neposredna plačila iz Priloge I k navedeni uredbi prilagodi v skladu s tehnično prilagoditvijo iz člena 6(1) navedene uredbe, po opravljenih prenosih med EKSRP in neposrednimi plačili. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (7) se posebna zgornja meja večletnega finančnega okvira za tržne ukrepe in neposredna plačila iz Priloge I k navedeni uredbi prilagodi v skladu s tehnično prilagoditvijo iz člena 6(1) navedene uredbe, po opravljenih prenosih med EKSRP in neposrednimi plačili.

| (6) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 367/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 367/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 367/2014 se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Neto zneski, ki so na voljo za odhodke Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v skladu s členom 10c(2), členi 136, 136a in 136b Uredbe (ES) št. 73/2009 ter členom 7(2), členom 14 in členom 66(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, so določeni v Prilogi k tej uredbi.“; |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Neto zneski, ki so na voljo za odhodke Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v skladu s členom 10c(2), členi 136, 136a in 136b Uredbe (ES) št. 73/2009 ter členom 7(2), členom 14 in členom 66(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, so določeni v Prilogi k tej uredbi.“

| 2. | Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. januarja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 367/2014 z dne 10. aprila 2014 o določitvi neto zneskov, ki so na voljo za odhodke EKJS (UL L 108, 11.4.2014, str. 13).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1378/2014 z dne 17. oktobra 2014 o spremembi Priloge I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter prilog II in III k Uredbi (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 367, 23.12.2014, str. 16).

6

(7)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

7

---

PRILOGA

„PRILOGA

| (v milijonih EUR, po tekočih cenah) |
| --- |
| Proračunsko leto | Zneski, ki so na voljo EKSRP | Zneski, ki se prenesejo iz EKSRP | Neto zneski, ki so na voljo za odhodke EKJS |
| Člen 10b Uredbe (ES) št. 73/2009 | Člen 136 Uredbe (ES) št. 73/2009 | Člen 136b Uredbe (ES) št. 73/2009 | Člen 66 Uredbe (EU) št. 1307/2013 | Člen 136a(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 in člen 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 | Člen 7(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 | Člen 136a(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 in člen 14(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 |
| 2014 | 296,3 | 51,6 | | 4,0 | | | | 43 778,1 |
| 2015 | | | 51,600 | 4,000 | 621,999 | | 499,384 | 44 189,785 |
| 2016 | | | | 4,000 | 1 138,146 | 109,619 | 573,047 | 43 949,282 |
| 2017 | | | | 4,000 | 1 174,732 | 111,975 | 572,440 | 44 144,733 |
| 2018 | | | | 4,000 | 1 184,257 | 111,115 | 571,820 | 44 161,448 |
| 2019 | | | | 4,000 | 1 131,292 | 112,152 | 571,158 | 44 239,714 |
| 2020 | | | | 4,000 | 1 132,133 | 112,685 | 570,356 | 44 262,538“ |

(v milijonih EUR, po tekočih cenah)

Proračunsko leto

Zneski, ki so na voljo EKSRP

Zneski, ki se prenesejo iz EKSRP

Neto zneski, ki so na voljo za odhodke EKJS

Člen 10b Uredbe (ES) št. 73/2009

Člen 136 Uredbe (ES) št. 73/2009

Člen 136b Uredbe (ES) št. 73/2009

Člen 66 Uredbe (EU) št. 1307/2013

Člen 136a(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 in člen 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013

Člen 7(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013

Člen 136a(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 in člen 14(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013

2014

296,3

51,6

4,0

43 778,1

2015

51,600

4,000

621,999

499,384

44 189,785

2016

4,000

1 138,146

109,619

573,047

43 949,282

2017

4,000

1 174,732

111,975

572,440

44 144,733

2018

4,000

1 184,257

111,115

571,820

44 161,448

2019

4,000

1 131,292

112,152

571,158

44 239,714

2020

4,000

1 132,133

112,685

570,356

44 262,538“

---

| 30.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 24/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 24/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/142

z dne 29. januarja 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. januarja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | EG | 362,8 |
| MA | 89,9 |
| TR | 133,5 |
| ZZ | 195,4 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| TR | 203,2 |
| ZZ | 216,6 |
| 0709 91 00 | EG | 107,0 |
| ZZ | 107,0 |
| 0709 93 10 | EG | 165,4 |
| MA | 225,0 |
| TR | 222,2 |
| ZZ | 204,2 |
| 0805 10 20 | EG | 47,9 |
| IL | 78,7 |
| MA | 68,5 |
| TN | 62,6 |
| TR | 76,4 |
| ZZ | 66,8 |
| 0805 20 10 | IL | 148,1 |
| MA | 91,9 |
| ZZ | 120,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| EG | 74,4 |
| IL | 125,6 |
| MA | 130,8 |
| TR | 80,6 |
| ZZ | 93,1 |
| 0805 50 10 | TR | 42,1 |
| ZZ | 42,1 |
| 0808 10 80 | BR | 58,5 |
| CL | 89,9 |
| MK | 26,7 |
| US | 181,6 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 30 90 | CL | 316,1 |
| US | 243,1 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 217,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

EG

362,8

MA

89,9

TR

133,5

ZZ

195,4

0707 00 05

JO

229,9

TR

203,2

ZZ

216,6

0709 91 00

EG

107,0

ZZ

107,0

0709 93 10

EG

165,4

MA

225,0

TR

222,2

ZZ

204,2

0805 10 20

EG

47,9

IL

78,7

MA

68,5

TN

62,6

TR

76,4

ZZ

66,8

0805 20 10

IL

148,1

MA

91,9

ZZ

120,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

EG

74,4

IL

125,6

MA

130,8

TR

80,6

ZZ

93,1

0805 50 10

TR

42,1

ZZ

42,1

0808 10 80

BR

58,5

CL

89,9

MK

26,7

US

181,6

ZZ

89,2

0808 30 90

CL

316,1

US

243,1

ZA

93,7

ZZ

217,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 30.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 24/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 24/16

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2015/143

z dne 29. januarja 2015

o spremembi Sklepa 2014/119/SZVP o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/119/SZVP z dne 5. marca 2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 5. marca 2014 sprejel Sklep 2014/119/SZVP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 5. marca 2014 sprejel Sklep 2014/119/SZVP.

| (2) | Treba bi bilo pojasniti merila, ki določajo, katerim osebam, odgovornim za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev, se zamrznejo sredstva. |
| --- | --- |

(2)

Treba bi bilo pojasniti merila, ki določajo, katerim osebam, odgovornim za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev, se zamrznejo sredstva.

| (3) | Sklep 2014/119/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2014/119/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 1(1) Sklepa 2014/119/SZVP se nadomesti z naslednjim:

„1.   Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v njihovi lasti, z njimi razpolagajo ali so pod nadzorom oseb, ki so bile opredeljene kot odgovorne za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev, in oseb, odgovornih za kršitve človekovih pravic, in fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, ki so z njimi povezani, kot so navedeni v Prilogi.

Za namene tega sklepa osebe, ki so bile opredeljene kot odgovorne za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev, vključujejo osebe, proti katerim ukrajinske oblasti vodijo preiskavo:

| (a) | glede odtujitve ukrajinskih javnih sredstev ali drugega premoženja ali vpletenosti v to odtujitev; ali |
| --- | --- |

(a)

glede odtujitve ukrajinskih javnih sredstev ali drugega premoženja ali vpletenosti v to odtujitev; ali

| (b) | glede zlorabe položaja javnega funkcionarja z namenom pridobitve neupravičene koristi zanj ali za tretjo osebo, kar je povzročilo izgubo ukrajinskih javnih sredstev ali drugega premoženja, ali vpletenost v to zlorabo.“ |
| --- | --- |

(b)

glede zlorabe položaja javnega funkcionarja z namenom pridobitve neupravičene koristi zanj ali za tretjo osebo, kar je povzročilo izgubo ukrajinskih javnih sredstev ali drugega premoženja, ali vpletenost v to zlorabo.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 29. januarja 2015

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  UL L 66, 6.3.2014, str. 26.

1

---

| 30.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 24/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 24/17

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/144

z dne 28. januarja 2015

o določitvi postopkov za predložitev vlog za nepovratna sredstva in zahtevkov za plačilo ter povezanih informacij glede nujnih ukrepov v zvezi z boleznimi živali iz Uredbe (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 250)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES (1), zlasti člena 36(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. 652/2014 se nepovratna sredstva lahko dodelijo državam članicam za nujne ukrepe, sprejete v primeru potrditve pojava ene od bolezni živali iz Priloge I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. 652/2014 se nepovratna sredstva lahko dodelijo državam članicam za nujne ukrepe, sprejete v primeru potrditve pojava ene od bolezni živali iz Priloge I k navedeni uredbi.

| (2) | Da bi zagotovili dobro finančno poslovodenje in hitro pridobili informacije o obvladovanju bolezni, je primerno določiti datume, do katerih morajo države članice predložiti vloge za nepovratna sredstva in zahtevke za plačilo, ter opredeliti informacije, ki jih je treba zagotoviti. Zlasti bi bilo treba zagotoviti začetne in posodobljene ocene odhodkov držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Da bi zagotovili dobro finančno poslovodenje in hitro pridobili informacije o obvladovanju bolezni, je primerno določiti datume, do katerih morajo države članice predložiti vloge za nepovratna sredstva in zahtevke za plačilo, ter opredeliti informacije, ki jih je treba zagotoviti. Zlasti bi bilo treba zagotoviti začetne in posodobljene ocene odhodkov držav članic.

| (3) | Treba je opredeliti menjalni tečaj za ocene in zahtevke za plačilo držav članic, ki ne uporabljajo evra kot nacionalne valute. |
| --- | --- |

(3)

Treba je opredeliti menjalni tečaj za ocene in zahtevke za plačilo držav članic, ki ne uporabljajo evra kot nacionalne valute.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predhodne informacije

Države članice Komisiji v 30 dneh po uradni potrditvi prisotnosti bolezni iz Priloge I k navedeni uredbi predložijo predhodne informacije o kategorijah zadevnih živali in proizvodov ter o tržnih cenah vsake navedene kategorije, pri čemer uporabijo elektronski dokument, pripravljen v skladu z obrazcem iz Priloge I k temu sklepu.

Države članice hkrati zagotovijo opis trenutnih in načrtovanih ukrepov ter zakonodajo za določitev vrednosti živali in proizvodov, ki jih je treba nadomestiti.

Člen 2

Informacije o ocenjenih stroških

Države članice najpozneje v dveh mesecih po uradni potrditvi prisotnosti bolezni Komisiji predložijo vlogo za nepovratna sredstva v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. 652/2014, pri čemer uporabijo elektronski dokument, pripravljen v skladu z obrazcem „Predhodni proračun“ iz Priloge II, o:

| (a) | ocenjenih stroških nadomestila lastnikom iz člena 8(1)(a) in (c) Uredbe (EU) št. 652/2014; |
| --- | --- |

(a)

ocenjenih stroških nadomestila lastnikom iz člena 8(1)(a) in (c) Uredbe (EU) št. 652/2014;

| (b) | ocenjenih operativnih stroških iz člena 8(1)(b) in (d) do (g) Uredbe (EU) št. 652/2014; |
| --- | --- |

(b)

ocenjenih operativnih stroških iz člena 8(1)(b) in (d) do (g) Uredbe (EU) št. 652/2014;

| (c) | če je primerno, ocenjenih drugih stroških, ki so nujni za izkoreninjenje bolezni, kot je določeno v členu 8(1)(h) Uredbe (EU) št. 652/2014, pri čemer priložijo ustrezno utemeljitev. |
| --- | --- |

(c)

če je primerno, ocenjenih drugih stroških, ki so nujni za izkoreninjenje bolezni, kot je določeno v členu 8(1)(h) Uredbe (EU) št. 652/2014, pri čemer priložijo ustrezno utemeljitev.

Opis ukrepov iz člena 1 se šteje za del vloge za nepovratna sredstva.

Države članice vsaka dva meseca po predložitvi informacij iz prvega odstavka predložijo posodobljene informacije o stroških iz navedenega odstavka.

Člen 3

Zahtevki za plačilo

Države članice v šestih mesecih po izteku roka, določenega v sklepu o financiranju, ali potrditvi izkoreninjenja bolezni, kar nastopi prej, Komisiji predložijo:

| (a) | zahtevek za plačilo upravičenih stroškov, pri čemer uporabijo elektronski dokument, pripravljen v skladu z obrazcem iz Priloge III k temu sklepu; |
| --- | --- |

(a)

zahtevek za plačilo upravičenih stroškov, pri čemer uporabijo elektronski dokument, pripravljen v skladu z obrazcem iz Priloge III k temu sklepu;

| (b) | podrobne stroške v podporo zahtevku za plačilo, s podrobnimi informacijami o nastalih in plačanih stroških za različne kategorije upravičenih odhodkov, pri čemer uporabijo elektronski dokument, pripravljen v skladu z obrazcem iz Priloge IV k temu sklepu; |
| --- | --- |

(b)

podrobne stroške v podporo zahtevku za plačilo, s podrobnimi informacijami o nastalih in plačanih stroških za različne kategorije upravičenih odhodkov, pri čemer uporabijo elektronski dokument, pripravljen v skladu z obrazcem iz Priloge IV k temu sklepu;

| (c) | tehnično poročilo v skladu s Prilogo V k temu sklepu. |
| --- | --- |

(c)

tehnično poročilo v skladu s Prilogo V k temu sklepu.

Člen 4

Menjalni tečaj

Kadar so vrednosti ocenjenih stroškov ali nastalih odhodkov države članice v valuti, ki ni evro, zadevna država članica to valuto pretvori v evre, pri čemer uporabi zadnji menjalni tečaj, ki ga določi Evropska centralna banka pred prvim dnem v mesecu, v katerem država članica predloži vlogo za nepovratna sredstva.

Člen 5

Naslovniki

Ta izvedbeni sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 28. januarja 2015

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 189, 27.6.2014, str. 1.

1

---

PRILOGA I

PREDHODNE INFORMACIJE O KATEGORIJAH ŽIVALI ALI PROIZVODOV IZ ČLENA 1

Image

---

PRILOGA II

PREDHODNI PRORAČUN IZ ČLENA 2

Image

Image

---

PRILOGA III

ZAHTEVEK ZA PLAČILO IZ ČLENA 3(a)

Image

Image

---

PRILOGA IV

PODROBNE INFORMACIJE O STROŠKIH IZ ČLENA 3(b)

Image

Image

Image

Image

Image

---

PRILOGA V

VSEBINA TEHNIČNEGA POROČILA IZ ČLENA 3(c)

Končno tehnično poročilo mora vsebovati vsaj naslednje informacije:

| 1. | datum začetka in zaključka izvajanja ukrepov; |
| --- | --- |

1.

datum začetka in zaključka izvajanja ukrepov;

| 2. | opis izvedenih tehničnih ukrepov s ključnimi podatki; |
| --- | --- |

2.

opis izvedenih tehničnih ukrepov s ključnimi podatki;

| 3. | epidemiološke zemljevide; |
| --- | --- |

3.

epidemiološke zemljevide;

| 4. | raven doseganja ciljev in tehnične težave; |
| --- | --- |

4.

raven doseganja ciljev in tehnične težave;

| 5. | rezultate epidemioloških raziskav; |
| --- | --- |

5.

rezultate epidemioloških raziskav;

| 6. | druge pomembne epidemiološke podatke: umrljivost, obolevnost, starostno porazdelitev umrlih in pozitivnih živali, ugotovljene lezije, prisotnost vektorjev itd. |
| --- | --- |

6.

druge pomembne epidemiološke podatke: umrljivost, obolevnost, starostno porazdelitev umrlih in pozitivnih živali, ugotovljene lezije, prisotnost vektorjev itd.

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 30.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 24/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 24/30

---

Ta zadnja številka je navedena le kot primer.

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 78 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorij L1, L2, L3, L4 in L5 v zvezi z zaviranjem [2015/145]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

popravka 2 k spremembam 03 – začetek veljavnosti: 23. junij 2010

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preskusi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spremembe tipa vozila ali zavornega sistema in razširitev homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila kategorije L v zvezi z zaviranjem v skladu s Pravilnikom št. 78 |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Preskusni pogoji, postopki in zahteve glede zavornega učinka |
| --- | --- |

Priloga 3 –

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij L1, L2, L3, L4 in L5
   (1).

Te kategorije ne vključujejo:

| (a) | vozil z največjo hitrostjo Vmax < 25 km/h; |
| --- | --- |

(a)

vozil z največjo hitrostjo Vmax < 25 km/h;

| (b) | vozil, opremljenih za voznika invalida. |
| --- | --- |

(b)

vozil, opremljenih za voznika invalida.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 2.1 | „protiblokirni zavorni sistem“ pomeni sistem, ki zazna zdrsavanje koles in samodejno uravna zavorni tlak, ki na kolesih ustvarja zavorne sile, da omeji zdrsavanje; |
| --- | --- |

2.1

„protiblokirni zavorni sistem“ pomeni sistem, ki zazna zdrsavanje koles in samodejno uravna zavorni tlak, ki na kolesih ustvarja zavorne sile, da omeji zdrsavanje;

| 2.2 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila v zvezi z zaviranjem; |
| --- | --- |

2.2

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila v zvezi z zaviranjem;

| 2.3 | „izhodiščni preskus“ pomeni eno ali več zaustavitev za potrditev zavornega učinka, preden je zavora izpostavljena nadaljnjim preskusom, kot je postopek segrevanja ali zaustavitev pri mokri zavori: |
| --- | --- |

2.3

„izhodiščni preskus“ pomeni eno ali več zaustavitev za potrditev zavornega učinka, preden je zavora izpostavljena nadaljnjim preskusom, kot je postopek segrevanja ali zaustavitev pri mokri zavori:

| 2.4 | „zavora“ pomeni tiste dele zavornega sistema, v katerem se razvijajo sile, ki delujejo nasproti gibanju vozila; |
| --- | --- |

2.4

„zavora“ pomeni tiste dele zavornega sistema, v katerem se razvijajo sile, ki delujejo nasproti gibanju vozila;

| 2.5 | „zavorni sistem“ pomeni kombinacijo delov, ki so sestavljeni iz upravljal, prenosnega sistema in zavore, katerih funkcija je postopno zmanjševanje hitrosti premikajočega se vozila, njegovo ustavljanje in zadrževanje vozila v mirovanju, če je že ustavljeno; |
| --- | --- |

2.5

„zavorni sistem“ pomeni kombinacijo delov, ki so sestavljeni iz upravljal, prenosnega sistema in zavore, katerih funkcija je postopno zmanjševanje hitrosti premikajočega se vozila, njegovo ustavljanje in zadrževanje vozila v mirovanju, če je že ustavljeno;

| 2.6 | „kombinirani zavorni sistem (CBS)“ pomeni:

  za vozila kategorij L1 in L3
  : sistem delovne zavore, pri katerem se z enim upravljalom aktivirata najmanj dve zavori na različnih kolesih;

  za vozila kategorij L2 in L5
  : sistem delovne zavore, pri katerem se z enim upravljalom aktivirajo zavore na vseh kolesih;

  za vozila kategorije L4
  : sistem delovne zavore, pri katerem se z enim upravljalom aktivirajo najmanj zavore sprednjih in zadnjih koles. (Če se z istim zavornim sistemom zavirata zadnje kolo in kolo stranske prikolice, se to šteje za zadnjo zavoro.); |
| --- | --- |

2.6

„kombinirani zavorni sistem (CBS)“ pomeni:

za vozila kategorij L1 in L3
  : sistem delovne zavore, pri katerem se z enim upravljalom aktivirata najmanj dve zavori na različnih kolesih;

za vozila kategorij L2 in L5
  : sistem delovne zavore, pri katerem se z enim upravljalom aktivirajo zavore na vseh kolesih;

za vozila kategorije L4
  : sistem delovne zavore, pri katerem se z enim upravljalom aktivirajo najmanj zavore sprednjih in zadnjih koles. (Če se z istim zavornim sistemom zavirata zadnje kolo in kolo stranske prikolice, se to šteje za zadnjo zavoro.);

| 2.7 | „sestavni deli zavornega sistema“ pomenijo enega od posameznih delov, ki skupaj tvorijo zavorni sistem; |
| --- | --- |

2.7

„sestavni deli zavornega sistema“ pomenijo enega od posameznih delov, ki skupaj tvorijo zavorni sistem;

| 2.8 | „upravljalo“ pomeni del, ki ga neposredno aktivira voznik zaradi oskrbe prenosnega sistema z energijo, potrebno za zaviranje ali njegovo upravljanje; |
| --- | --- |

2.8

„upravljalo“ pomeni del, ki ga neposredno aktivira voznik zaradi oskrbe prenosnega sistema z energijo, potrebno za zaviranje ali njegovo upravljanje;

| 2.9 | „različne vrste zavornih sistemov“ pomenijo naprave, ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  (a) | sestavni deli, ki imajo različne značilnosti; |
| --- | --- | --- |

2.9

„različne vrste zavornih sistemov“ pomenijo naprave, ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

(a)

sestavni deli, ki imajo različne značilnosti;

| (b) | sestavni del, izdelan iz materialov z različnimi značilnostmi, ali sestavni del, ki se razlikuje po obliki ali velikosti; |
| --- | --- |

(b)

sestavni del, izdelan iz materialov z različnimi značilnostmi, ali sestavni del, ki se razlikuje po obliki ali velikosti;

| (c) | drugačna sestava delov; |
| --- | --- |

(c)

drugačna sestava delov;

| 2.10 | „masa voznika“ pomeni nazivno maso voznika, ki je določena na 75 kg (razdeljena je na 68 kg mase potnika na sedežu in 7 kg mase prtljage); |
| --- | --- |

2.10

„masa voznika“ pomeni nazivno maso voznika, ki je določena na 75 kg (razdeljena je na 68 kg mase potnika na sedežu in 7 kg mase prtljage);

| 2.11 | „odklopljen motor“ pomeni, da motor ni več povezan s pogonskimi kolesi; |
| --- | --- |

2.11

„odklopljen motor“ pomeni, da motor ni več povezan s pogonskimi kolesi;

| 2.12 | „največja dovoljena masa vozila“ ali „največja masa“ pomeni največjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila, ki jo navede proizvajalec; |
| --- | --- |

2.12

„največja dovoljena masa vozila“ ali „največja masa“ pomeni največjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila, ki jo navede proizvajalec;

| 2.13 | „začetna temperatura zavor“ pomeni temperaturo najbolj vroče zavore pred kakršno koli uporabo; |
| --- | --- |

2.13

„začetna temperatura zavor“ pomeni temperaturo najbolj vroče zavore pred kakršno koli uporabo;

| 2.14 | „obremenitev“ pomeni obremenitev, s katero se doseže največja dovoljena masa vozila, opredeljena v odstavku 2.12; |
| --- | --- |

2.14

„obremenitev“ pomeni obremenitev, s katero se doseže največja dovoljena masa vozila, opredeljena v odstavku 2.12;

| 2.15 | „malo obremenjeno vozilo“ pomeni maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, z dodatnimi 15 kg preskusne opreme, ali obremenjenem stanju, kar koli je manj. Pri preskusih ABS na površini z majhnim tornim količnikom (Priloga 3, odstavki 9.4 do 9.7) se masa preskusne opreme poveča na 30 kg zaradi upoštevanja preves; |
| --- | --- |

2.15

„malo obremenjeno vozilo“ pomeni maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, z dodatnimi 15 kg preskusne opreme, ali obremenjenem stanju, kar koli je manj. Pri preskusih ABS na površini z majhnim tornim količnikom (Priloga 3, odstavki 9.4 do 9.7) se masa preskusne opreme poveča na 30 kg zaradi upoštevanja preves;

| 2.16 | „masa v stanju, pripravljenem za vožnjo“ pomeni maso neobremenjenega vozila in maso voznika; |
| --- | --- |

2.16

„masa v stanju, pripravljenem za vožnjo“ pomeni maso neobremenjenega vozila in maso voznika;

| 2.17 | „največji koeficient zaviranja (NKZ)“ pomeni mero za trenje med pnevmatiko in cestiščem na podlagi največjega pojemka kotaleče pnevmatike; |
| --- | --- |

2.17

„največji koeficient zaviranja (NKZ)“ pomeni mero za trenje med pnevmatiko in cestiščem na podlagi največjega pojemka kotaleče pnevmatike;

| 2.18 | „servosistem zaviranja“ pomeni zavorni sistem, pri katerem silo, potrebno za zaviranje, ustvarita fizična energija voznika in ena ali več naprav za ustvarjanje energije, na primer podtlak (z vakuumskim ojačevalnikom); |
| --- | --- |

2.18

„servosistem zaviranja“ pomeni zavorni sistem, pri katerem silo, potrebno za zaviranje, ustvarita fizična energija voznika in ena ali več naprav za ustvarjanje energije, na primer podtlak (z vakuumskim ojačevalnikom);

| 2.19 | „pomožni zavorni sistem“ pomeni pomožni sistem delovne zavore na vozilu, opremljenem s kombiniranim zavornim sistemom; |
| --- | --- |

2.19

„pomožni zavorni sistem“ pomeni pomožni sistem delovne zavore na vozilu, opremljenem s kombiniranim zavornim sistemom;

| 2.20 | „sistem delovne zavore“ pomeni zavorni sistem, ki se uporablja za upočasnitev vozila v gibanju; |
| --- | --- |

2.20

„sistem delovne zavore“ pomeni zavorni sistem, ki se uporablja za upočasnitev vozila v gibanju;

| 2.21 | „enokrožni zavorni sistem“ pomeni zavorni sistem, ki deluje le na eni osi; |
| --- | --- |

2.21

„enokrožni zavorni sistem“ pomeni zavorni sistem, ki deluje le na eni osi;

| 2.22 | „dvokrožni sistem delovne zavore (SSBS)“ pomeni zavorni sistem, ki upravlja zavore na vseh kolesih in je sestavljen iz enega ali več podsistemov, ki se aktivirajo z enim upravljalom, zasnovanim tako, da ena napaka v katerem koli podsistemu (kot je na primer puščanje v hidravličnem podsistemu) ne ovira delovanja katerega koli drugega podsistema; |
| --- | --- |

2.22

„dvokrožni sistem delovne zavore (SSBS)“ pomeni zavorni sistem, ki upravlja zavore na vseh kolesih in je sestavljen iz enega ali več podsistemov, ki se aktivirajo z enim upravljalom, zasnovanim tako, da ena napaka v katerem koli podsistemu (kot je na primer puščanje v hidravličnem podsistemu) ne ovira delovanja katerega koli drugega podsistema;

| 2.23 | „zavorna pot“ pomeni razdaljo, ki jo vozilo prevozi od točke, ko voznik aktivira upravljalo zavore, do točke, ko se vozilo popolnoma ustavi. Pri preskusih, pri katerih je določeno sočasno aktiviranje dveh upravljal, se prevožena razdalja meri od točke, ko je bilo aktivirano prvo upravljalo; |
| --- | --- |

2.23

„zavorna pot“ pomeni razdaljo, ki jo vozilo prevozi od točke, ko voznik aktivira upravljalo zavore, do točke, ko se vozilo popolnoma ustavi. Pri preskusih, pri katerih je določeno sočasno aktiviranje dveh upravljal, se prevožena razdalja meri od točke, ko je bilo aktivirano prvo upravljalo;

| 2.24 | „preskusna hitrost“ pomeni hitrost vozila, izmerjeno v trenutku, ko voznik aktivira upravljala zavore. Pri preskusih, pri katerih je določeno sočasno aktiviranje dveh upravljal, se hitrost vozila meri od točke, ko je bilo aktivirano prvo upravljalo; |
| --- | --- |

2.24

„preskusna hitrost“ pomeni hitrost vozila, izmerjeno v trenutku, ko voznik aktivira upravljala zavore. Pri preskusih, pri katerih je določeno sočasno aktiviranje dveh upravljal, se hitrost vozila meri od točke, ko je bilo aktivirano prvo upravljalo;

| 2.25 | „prenosni sistem“ pomeni kombinacijo sestavnih delov, ki funkcionalno povezujejo upravljalo in zavore; |
| --- | --- |

2.25

„prenosni sistem“ pomeni kombinacijo sestavnih delov, ki funkcionalno povezujejo upravljalo in zavore;

| 2.26 | „neobremenjena masa vozila“ pomeni nazivno maso vozila, kot so jo navedli proizvajalci vozila, in vključuje vso tovarniško vgrajeno opremo za običajno delovanje navedenega vozila (npr. gasilni aparat, orodje, rezervno kolo) ter hladilno sredstvo, olja, 90 % goriva in 100 % drugih plinov ali tekočin, kot je določil proizvajalec; |
| --- | --- |

2.26

„neobremenjena masa vozila“ pomeni nazivno maso vozila, kot so jo navedli proizvajalci vozila, in vključuje vso tovarniško vgrajeno opremo za običajno delovanje navedenega vozila (npr. gasilni aparat, orodje, rezervno kolo) ter hladilno sredstvo, olja, 90 % goriva in 100 % drugih plinov ali tekočin, kot je določil proizvajalec;

| 2.27 | „tip vozila“ pomeni podkategorijo motornih vozil kategorije L, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  (a) | kategoriji vozila, kot je opredeljena v konsolidirani Resoluciji (R.E.3); |
| --- | --- | --- |

2.27

„tip vozila“ pomeni podkategorijo motornih vozil kategorije L, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

(a)

kategoriji vozila, kot je opredeljena v konsolidirani Resoluciji (R.E.3);

| (b) | največji dovoljeni masi vozila, kot je opredeljena v odstavku 2.12; |
| --- | --- |

(b)

največji dovoljeni masi vozila, kot je opredeljena v odstavku 2.12;

| (c) | razporeditvi mase na osi; |
| --- | --- |

(c)

razporeditvi mase na osi;

| (d) | Vmax; |
| --- | --- |

(d)

Vmax;

| (e) | drugačnem tipu zavorne naprave; |
| --- | --- |

(e)

drugačnem tipu zavorne naprave;

| (f) | številu in razporeditvi osi; |
| --- | --- |

(f)

številu in razporeditvi osi;

| (g) | tipu motorja; |
| --- | --- |

(g)

tipu motorja;

| (h) | številu in razmerju prestav; |
| --- | --- |

(h)

številu in razmerju prestav;

| (i) | končnem prestavnem razmerju pogona koles; |
| --- | --- |

(i)

končnem prestavnem razmerju pogona koles;

| (j) | merah pnevmatik; |
| --- | --- |

(j)

merah pnevmatik;

| 2.28 | „Vmax“ pomeni ali hitrost, ki jo malo obremenjeno vozilo doseže s pospeševanjem pri največji hitrosti od speljevanja z mesta na razdalji 1,6 km na vodoravni površini, ali hitrost, izmerjeno v skladu s standardom ISO 7117:1995; |
| --- | --- |

2.28

„Vmax“ pomeni ali hitrost, ki jo malo obremenjeno vozilo doseže s pospeševanjem pri največji hitrosti od speljevanja z mesta na razdalji 1,6 km na vodoravni površini, ali hitrost, izmerjeno v skladu s standardom ISO 7117:1995;

| 2.29 | „blokiranje koles“ pomeni stanje, ki nastopi, kadar je razmerje zdrsa 1,00. |
| --- | --- |

2.29

„blokiranje koles“ pomeni stanje, ki nastopi, kadar je razmerje zdrsa 1,00.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Vlogo za homologacijo tipa vozila v zvezi z zaviranjem vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.2   Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.2.1 | opis tipa vozila glede na elemente iz odstavka 2.27. Navesti je treba številke in/ali simbole, ki označujejo tip vozila in tip motorja; |
| --- | --- |

3.2.1

opis tipa vozila glede na elemente iz odstavka 2.27. Navesti je treba številke in/ali simbole, ki označujejo tip vozila in tip motorja;

| 3.2.2 | seznam ustrezno opredeljenih sestavnih delov zavorne naprave; |
| --- | --- |

3.2.2

seznam ustrezno opredeljenih sestavnih delov zavorne naprave;

| 3.2.3 | diagram sestavljenega zavornega sistema in navedba položaja njegovih sestavnih delov na vozilu; |
| --- | --- |

3.2.3

diagram sestavljenega zavornega sistema in navedba položaja njegovih sestavnih delov na vozilu;

| 3.2.4 | podrobne risbe vsakega sestavnega dela, s katerimi je mogoče te dele enostavno prepoznati in ugotoviti, kje so nameščeni. |
| --- | --- |

3.2.4

podrobne risbe vsakega sestavnega dela, s katerimi je mogoče te dele enostavno prepoznati in ugotoviti, kje so nameščeni.

3.3   Tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, se predloži vozilo, ki je predstavnik tipa v postopku homologacije.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6, se homologacija tega tipa vozila podeli.

4.2   Homologacijska številka se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 03 v skladu s spremembami 03) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom zavorne naprave, ali drugemu tipu vozila.

4.3   Obvestilo o podeljeni, zavrnjeni, razširjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

4.4   Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, ki ji sledi številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2);

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka desno od kroga, predpisanega v odstavku 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka desno od kroga, predpisanega v odstavku 4.4.1.

4.5   Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola, predpisanega v odstavku 4.4.1; v takem primeru se številka Pravilnika in homologacijska številka ter dodatni simboli iz vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, vstavijo v navpične stolpce desno od simbola, predpisanega v odstavku 4.4.1.

4.6   Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

4.7   Proizvajalec homologacijsko oznako namesti blizu deklaracijske tablice vozila ali nanjo.

4.8   Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere namestitev homologacijskih oznak.

5.   SPECIFIKACIJE

5.1   Zahteve glede zavornega sistema

5.1.1   Vsako vozilo izpolnjuje posamezne preskuse, določene za vozilo svoje kategorije in zavorne značilnosti na vozilu.

5.1.2   Delovanje upravljala sistema delovne zavore.

Vozilo ima sestave, ki vozniku omogočajo aktiviranje upravljala sistema delovne zavore s sedeža v običajnem voznem položaju in z obema rokama na volanu.

5.1.3   Delovanje upravljala pomožnega zavornega sistema.

Vozilo ima sestave, ki vozniku omogočajo aktiviranje upravljala pomožnega zavornega sistema s sedeža v običajnem voznem položaju in vsaj z eno roko na volanu.

5.1.4   Parkirni zavorni sistem

Če je vgrajen parkirni zavorni sistem, mora zadrževati vozilo na mestu na strmini, določeni v odstavku 8.2 Priloge 3.

Parkirni zavorni sistem:

| (a) | ima upravljalo, ki je ločeno od upravljal sistema delovne zavore, in |
| --- | --- |

(a)

ima upravljalo, ki je ločeno od upravljal sistema delovne zavore, in

| (b) | vozilo obdrži v blokiranem položaju le z mehansko napravo. |
| --- | --- |

(b)

vozilo obdrži v blokiranem položaju le z mehansko napravo.

Vozilo ima sestave, ki vozniku omogočajo aktiviranje parkirnega zavornega sistema s sedeža v običajnem voznem položaju.

5.1.5   Dvokolesna vozila kategorij L1 in L3 so opremljena z dvema ločenima sistemoma delovne zavore ali dvokrožnim sistemom delovne zavore, pri čemer vsaj ena zavora deluje na sprednje kolo in vsaj ena na zadnje kolo.

5.1.6   Trikolesna vozila kategorije L4 izpolnjujejo zahteve glede zavornega sistema iz odstavka 5.1.5. Zavora na stranski prikolici ni potrebna, če vozilo izpolnjuje zahteve glede zavornega učinka iz Priloge 3.

5.1.7   Trikolesna vozila kategorije L2 so opremljena s parkirnim zavornim sistemom in enim od naslednjih sistemov delovnih zavor:

| (a) | dvema ločenima sistemoma delovnih zavor, razen kombiniranega zavornega sistema, ki aktivirata zavore na vseh kolesih, kadar se uporabljata skupaj, ali |
| --- | --- |

(a)

dvema ločenima sistemoma delovnih zavor, razen kombiniranega zavornega sistema, ki aktivirata zavore na vseh kolesih, kadar se uporabljata skupaj, ali

| (b) | dvokrožnim sistemom delovne zavore ali |
| --- | --- |

(b)

dvokrožnim sistemom delovne zavore ali

| (c) | kombiniranim zavornim sistemom, ki aktivira zavore na vseh kolesih, in pomožnim zavornim sistemom, ki je lahko parkirni zavorni sistem. |
| --- | --- |

(c)

kombiniranim zavornim sistemom, ki aktivira zavore na vseh kolesih, in pomožnim zavornim sistemom, ki je lahko parkirni zavorni sistem.

5.1.8   Vozila kategorije L5 so opremljena s:

| 5.1.8.1 | parkirnim zavornim sistemom in |
| --- | --- |

5.1.8.1

parkirnim zavornim sistemom in

| 5.1.8.2 | sistemom delovne zavore z nožnim aktiviranjem, ki deluje na zavore na vseh kolesih z:






  (a) | dvokrožnim sistemom delovne zavore ali |
| --- | --- | --- |

5.1.8.2

sistemom delovne zavore z nožnim aktiviranjem, ki deluje na zavore na vseh kolesih z:

(a)

dvokrožnim sistemom delovne zavore ali

| (b) | kombiniranim zavornim sistemom, ki aktivira zavore na vseh kolesih, in pomožnim zavornim sistemom, ki je lahko parkirni zavorni sistem. |
| --- | --- |

(b)

kombiniranim zavornim sistemom, ki aktivira zavore na vseh kolesih, in pomožnim zavornim sistemom, ki je lahko parkirni zavorni sistem.

5.1.9   Kadar sta nameščena dva ločena sistema delovne zavore, imata lahko skupno zavoro, če napaka na enem sistemu ne vpliva na zavorni učinek drugega sistema.

5.1.10   Pri vozilih, ki za prenos zavorne sile uporabljajo hidravlično tekočino, ima glavni zavorni valj:

| (a) | zatesnjeno, pokrito in ločeno posodo za posamezni zavorni sistem; |
| --- | --- |

(a)

zatesnjeno, pokrito in ločeno posodo za posamezni zavorni sistem;

| (b) | najmanjšo skupno prostornino posode, ki je enaka 1,5-kratniku odmika celotne tekočine, potrebno za zaviranje pri popolnoma izrabljenih oblogah in pri nastavitvi zavor v najslabšem stanju, in |
| --- | --- |

(b)

najmanjšo skupno prostornino posode, ki je enaka 1,5-kratniku odmika celotne tekočine, potrebno za zaviranje pri popolnoma izrabljenih oblogah in pri nastavitvi zavor v najslabšem stanju, in

| (c) | posodo, pri kateri je raven tekočine vidna, ne da bi bilo treba odstraniti pokrov. |
| --- | --- |

(c)

posodo, pri kateri je raven tekočine vidna, ne da bi bilo treba odstraniti pokrov.

5.1.11   Vse opozorilne luči so nameščene v voznikovem vidnem polju.

5.1.12   Vozila, ki so opremljena z dvokrožnim sistemom delovne zavore, so opremljena z rdečo opozorilno lučjo, ki se aktivira:

| (a) | pri hidravlični napaki pri uporabi sile ≤ 90 N na upravljalo in |
| --- | --- |

(a)

pri hidravlični napaki pri uporabi sile ≤ 90 N na upravljalo in

| (b) | brez aktiviranja upravljala zavore, kadar je raven zavorne tekočine v posodi glavnega zavornega valja pod:






  (i) | ravnijo, ki jo določi proizvajalec, in |
| --- | --- | --- |

(b)

brez aktiviranja upravljala zavore, kadar je raven zavorne tekočine v posodi glavnega zavornega valja pod:

(i)

ravnijo, ki jo določi proizvajalec, in

| (ii) | ravnijo, ki znaša manj kot polovico ali je enaka polovici prostornine posode s tekočino. |
| --- | --- |

(ii)

ravnijo, ki znaša manj kot polovico ali je enaka polovici prostornine posode s tekočino.

Za preverjanje delovanja opozorilne luči zasvetijo pri vklopu stikala za vžig in ugasnejo po končanem preverjanju. Opozorilne luči svetijo, dokler obstaja napaka, ko je stikalo za vžig vklopljeno.

5.1.13   Vozila, ki so opremljena s sistemom ABS, so opremljena z rumeno opozorilno lučjo. Luč zasveti, kadar obstaja napaka, ki vpliva na ustvarjanje ali prenos signala v sistemu vozila ABS.

Za preverjanje delovanja opozorilne luči zasvetijo pri vklopu stikala za vžig in ugasnejo po končanem preverjanju.

Opozorilne luči svetijo, dokler obstaja napaka, ko je stikalo za vžig vklopljeno.

5.2   Vzdržljivost

5.2.1   Obraba zavor se preprosto izravna s sistemom samodejnega ali ročnega nastavljanja.

5.2.2   Debelina tornega materiala je vidna brez razstavljanja, kadar pa torni material ni viden, se obraba oceni z napravo, zasnovano za ta namen.

5.2.3   Med vsemi preskusi iz tega pravilnika in po njihovi izvedbi torni material ne sme biti odtrgan in zavorna tekočina ne sme puščati.

5.3   Merjenje dinamičnega učinka

Metoda, ki se uporablja za merjenje zavornega učinka, je določena v ustreznih preskusih v Prilogi 3. Učinek sistema delovne zavore se lahko meri na tri načine:

| 5.3.1 | Povprečni polni pojemek (Mean Fully Developed Deceleration – MFDD):
  izračun MFDD:

  v m/s2

  pri čemer je:







  dm | = | povprečni polni pojemek |
| --- | --- | --- | --- |
| V1 | = | hitrost vozila, ko voznik aktivira upravljalo |
| Vb | = | hitrost vozila pri 0,8 V1 v km/h |
| Ve | = | hitrost vozila pri 0,1 V1 v km/h |
| Sb | = | razdalja v metrih, prevožena med V1 in Vb |
| Se | = | razdalja v metrih, prevožena med V1 in Ve |

5.3.1

Povprečni polni pojemek (Mean Fully Developed Deceleration – MFDD):

izračun MFDD:

Formula v m/s2

pri čemer je:

dm

=

povprečni polni pojemek

V1

=

hitrost vozila, ko voznik aktivira upravljalo

Vb

=

hitrost vozila pri 0,8 V1 v km/h

Ve

=

hitrost vozila pri 0,1 V1 v km/h

Sb

=

razdalja v metrih, prevožena med V1 in Vb

Se

=

razdalja v metrih, prevožena med V1 in Ve

| 5.3.2 | Zavorna pot:
  na podlagi osnovnih enačb o gibanju:
  S = 0,1 · V + (X) · V2

  pri čemer je:







  S | = | zavorna pot v metrih |
| --- | --- | --- | --- |
| V | = | hitrost vozila v km/h |
| X | = | spremenljivka na podlagi zahtev za posamezni preskus |

5.3.2

Zavorna pot:

na podlagi osnovnih enačb o gibanju:

S = 0,1 · V + (X) · V2

pri čemer je:

S

=

zavorna pot v metrih

V

=

hitrost vozila v km/h

X

=

spremenljivka na podlagi zahtev za posamezni preskus

Za izračun popravljene zavorne poti z uporabo dejanske preskusne hitrosti vozila se uporablja naslednja formula:

Ss = 0,1 · Vs + (Sa – 0,1 · Va) · Vs2/Va2

pri čemer je:

| Ss | = | popravljena zavorna pot v metrih |
| --- | --- | --- |
| Vs | = | določena preskusna hitrost vozila v km/h |
| Sa | = | dejanska zavorna pot v metrih |
| Va | = | dejanska preskusna hitrost vozila v km/h |

Ss

=

popravljena zavorna pot v metrih

Vs

=

določena preskusna hitrost vozila v km/h

Sa

=

dejanska zavorna pot v metrih

Va

=

dejanska preskusna hitrost vozila v km/h

Opomba: Ta enačba velja le, če je dejanska preskusna hitrost (Va) v območju ± 5 km/h določene preskusne hitrosti (Vs).

| 5.3.3 | Stalno beleženje pojemka:
  Pri postopku utekanja in preskusih, kot sta preskus pri mokri zavori in preskus pojemanje zavornega učinka zaradi segrevanja, se stalno beleži trenutni pojemek vozila od trenutka uporabe sile na upravljalo zavore do konca zaustavitve. |
| --- | --- |

5.3.3

Stalno beleženje pojemka:

Pri postopku utekanja in preskusih, kot sta preskus pri mokri zavori in preskus pojemanje zavornega učinka zaradi segrevanja, se stalno beleži trenutni pojemek vozila od trenutka uporabe sile na upravljalo zavore do konca zaustavitve.

5.4   Material zavornih oblog:

Zavorne obloge ne smejo vsebovati azbesta.

6.   PRESKUSI

Preskusi zaviranja (preskusni pogoji in postopki), ki se morajo izvajati za vozila v postopku homologacije, in zahtevani zavorni učinek so opisani v Prilogi 3 k temu pravilniku.

7.   SPREMEMBE TIPA VOZILA ALI ZAVORNEGA SISTEMA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

7.1   Vsaka sprememba tipa vozila ali njegovega zavornega sistema se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa vozila. Ta organ lahko nato:

| 7.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile večjih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

7.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile večjih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

7.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

7.3   Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

8.1   Vsako vozilo (sistem), homologirano po tem pravilniku, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 5, da bi bilo v skladu s homologiranim tipom.

8.2   Zaradi preverjanja izpolnjevanja zahtev iz odstavka 8.1 se izvede primeren nadzor proizvodnje.

8.3   Imetnik homologacije zlasti:

| 8.3.1 | zagotovi, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- |

8.3.1

zagotovi, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 8.3.2 | ima dostop do nadzorne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; |
| --- | --- |

8.3.2

ima dostop do nadzorne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

| 8.3.3 | poskrbi, da so rezultati preskusov zabeleženi in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno z upravno službo; |
| --- | --- |

8.3.3

poskrbi, da so rezultati preskusov zabeleženi in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno z upravno službo;

| 8.3.4 | analizira rezultate vseh vrst preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

8.3.4

analizira rezultate vseh vrst preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 8.3.5 | zagotovi, da se za vsak tip izdelka opravijo vsaj preskusi, določeni v Prilogi 3 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

8.3.5

zagotovi, da se za vsak tip izdelka opravijo vsaj preskusi, določeni v Prilogi 3 k temu pravilniku;

| 8.3.6 | zagotovi, da se po vsaki seriji vzorcev ali preskušancev, ki dokazuje neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravita nadaljnje vzorčenje in nadaljnji preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti zadevne proizvodnje. |
| --- | --- |

8.3.6

zagotovi, da se po vsaki seriji vzorcev ali preskušancev, ki dokazuje neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravita nadaljnje vzorčenje in nadaljnji preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti zadevne proizvodnje.

8.4   Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti v vsaki proizvodni enoti.

8.4.1   Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija.

8.4.2   Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevega lastnega preverjanja.

8.4.3   Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba potrditi veljavnost preskusov iz odstavka 8.4.2, inšpektor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

8.4.4   Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika.

8.4.5   Pregledi, ki jih odobri pristojni organ, se običajno izvedejo enkrat na dve leti. Če so rezultati med enim od teh pregledov negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

9.   PREHODNE DOLOČBE

9.1   Od uradnega datuma veljavnosti sprememb 03 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti vloge za podelitev homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 03. Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko na zahtevo proizvajalca soglašajo z uporabo teh sprememb pred uradnim datumom njihovega začetka veljavnosti.

9.2   Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, po preteku 24 mesecev od začetka veljavnosti iz odstavka 9.1 homologacije podelijo le, če tip vozila izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 03.

9.3   Homologacije, podeljene pred koncem 24-mesečnega obdobja po uradnem datumu začetka veljavnosti, prenehajo veljati po preteku 48 mesecev po datumu začetka veljavnosti iz odstavka 9.1, razen če pogodbenica, ki je podelila homologacijo, drugo pogodbenico, ki uporablja ta pravilnik, obvesti, da homologirani tip vozila izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

9.4   Ne glede na zgornje prehodne določbe pogodbenicam, ki začnejo uporabljati ta pravilnik po začetku veljavnosti najnovejših sprememb, ni treba sprejeti homologacij, ki so bile podeljene v skladu s katerimi koli prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1   Homologacija, odobrena v zvezi s tipom vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1 ali če vozilo preskusov iz odstavka 8.3 zgoraj ne opravi uspešno.

10.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega certifikata, ki ima na koncu z velikimi črkami dopisano opombo „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“, opremljeno z datumom in podpisom.

11.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije popolnoma preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Navedeni organ po prejemu ustreznega sporočila o tem obvesti druge podpisnice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s kopijo homologacijskega certifikata, ki ima na koncu z velikimi črkami dopisano opombo „PRENEHANJE PROIZVODNJE“, opremljeno z datumom in podpisom.

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo obrazci, izdani v drugih državah, o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.2, odst. 2.

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Sprem.1.

---

PRILOGA 1 (*)

Image

Image

DODATEK

SEZNAM PODATKOV O VOZILU ZA HOMOLOGACIJO V SKLADU S PRAVILNIKOM št. 90

| 1. | Opis tipa vozila: |
| --- | --- |

1.

Opis tipa vozila:

| 1.1 | Blagovno ime ali znamka vozila, če je na voljo: |
| --- | --- |

1.1

Blagovno ime ali znamka vozila, če je na voljo:

| 1.2 | Kategorija vozila: |
| --- | --- |

1.2

Kategorija vozila:

| 1.3 | Tip vozila v skladu s Pravilnikom št. 78: |
| --- | --- |

1.3

Tip vozila v skladu s Pravilnikom št. 78:

| 1.4 | Modeli ali blagovna imena vozil, ki spadajo v tip vozila, če so na voljo: |
| --- | --- |

1.4

Modeli ali blagovna imena vozil, ki spadajo v tip vozila, če so na voljo:

| 1.5 | Naziv in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

1.5

Naziv in naslov proizvajalca:

| 2. | Znamka in tip zavornih oblog: |
| --- | --- |

2.

Znamka in tip zavornih oblog:

| 3. | Najmanjša masa vozila: |
| --- | --- |

3.

Najmanjša masa vozila:

| 3.1 | Porazdelitev mase na vsako os (največja vrednost): |
| --- | --- |

3.1

Porazdelitev mase na vsako os (največja vrednost):

| 4. | Največja dovoljena masa vozila: |
| --- | --- |

4.

Največja dovoljena masa vozila:

| 4.1 | Porazdelitev mase na vsako os (največja vrednost): |
| --- | --- |

4.1

Porazdelitev mase na vsako os (največja vrednost):

| 5. | Vmax km/h |
| --- | --- |

5.

Vmax km/h

| 6. | Mere pnevmatik in koles: |
| --- | --- |

6.

Mere pnevmatik in koles:

| 7. | Sestava neodvisnih zavornih sistemov: |
| --- | --- |

7.

Sestava neodvisnih zavornih sistemov:

| 8. | Specifikacija zavornih ventilov (če obstajajo): |
| --- | --- |

8.

Specifikacija zavornih ventilov (če obstajajo):

| 8.1 | Specifikacije nastavitve ventila za zaznavanje obremenitve: |
| --- | --- |

8.1

Specifikacije nastavitve ventila za zaznavanje obremenitve:

| 8.2 | Nastavitev tlačnega ventila: |
| --- | --- |

8.2

Nastavitev tlačnega ventila:

| 9. | Specifikacija zavore: |
| --- | --- |

9.

Specifikacija zavore:

| 9.1 | Tip kolutne zavore (npr. število batov s premeri, prezračevani ali neprezračevani zavorni kolut): |
| --- | --- |

9.1

Tip kolutne zavore (npr. število batov s premeri, prezračevani ali neprezračevani zavorni kolut):

| 9.2 | Tip bobnaste zavore (npr. simplex, z merami bata in bobna): |
| --- | --- |

9.2

Tip bobnaste zavore (npr. simplex, z merami bata in bobna):

| 10. | Tip in mere glavnega zavornega valja (če je primerno): |
| --- | --- |

10.

Tip in mere glavnega zavornega valja (če je primerno):

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila v zvezi z zaviranjem homologiran v Združenem kraljestvu (E11) v skladu s Pravilnikom št. 78 pod homologacijsko številko 032439. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je Pravilnik št. 78 v času podelitve homologacije že vključeval spremembe 03.

VZOREC B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran v Združenem kraljestvu (E11) v skladu s pravilnikoma št. 78 in 40 (1). Prvi dve števki homologacijskih številk pomenita, da je na datum podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 78 že vključeval spremembe 03, Pravilnik št. 40 pa je bil še v prvotni obliki.

---

(1)  Ta zadnja številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

PRESKUSNI POGOJI, POSTOPKI IN ZAHTEVE GLEDE ZAVORNEGA UČINKA

1.   SPLOŠNO

1.1   Preskusne površine

1.1.1   Površina z velikim trenjem:

| (a) | se uporablja za vse dinamične preskuse zavor, razen pri preskusih ABS, pri katerih je določena površina z majhnim trenjem; |
| --- | --- |

(a)

se uporablja za vse dinamične preskuse zavor, razen pri preskusih ABS, pri katerih je določena površina z majhnim trenjem;

| (b) | preskusna površina je čista in ravna površina z naklonom ≤ 1 %; |
| --- | --- |

(b)

preskusna površina je čista in ravna površina z naklonom ≤ 1 %;

| (c) | preskusna površina ima največji nazivni koeficient zaviranja (NKZ) 0,9, razen če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

(c)

preskusna površina ima največji nazivni koeficient zaviranja (NKZ) 0,9, razen če ni določeno drugače.

1.1.2   Površina z majhnim trenjem:

| (a) | se uporablja za vse dinamične preskuse zavor, pri katerih je določena površina z majhnim trenjem; |
| --- | --- |

(a)

se uporablja za vse dinamične preskuse zavor, pri katerih je določena površina z majhnim trenjem;

| (b) | preskusna površina je čista, suha in ravna površina z naklonom ≤ 1 %; |
| --- | --- |

(b)

preskusna površina je čista, suha in ravna površina z naklonom ≤ 1 %;

| (c) | preskusna površina ima NKZ ≤ 0,45. |
| --- | --- |

(c)

preskusna površina ima NKZ ≤ 0,45.

1.1.3   Merjenje NKZ:

Metodo merjenja NKZ določi homologacijski organ, ki lahko uporabi:

| (a) | metodo s standardno referenčno preskusno pnevmatiko Ameriškega združenja za testiranje in materiale (ASTM) E1136-93 (ponovno odobrena 2003), v skladu z metodo ASTM E1337-90 (ponovno odobrena 2002) pri hitrosti 40 milj na uro, ali |
| --- | --- |

(a)

metodo s standardno referenčno preskusno pnevmatiko Ameriškega združenja za testiranje in materiale (ASTM) E1136-93 (ponovno odobrena 2003), v skladu z metodo ASTM E1337-90 (ponovno odobrena 2002) pri hitrosti 40 milj na uro, ali

| (b) | metodo, določeno v Dodatku k tej prilogi. |
| --- | --- |

(b)

metodo, določeno v Dodatku k tej prilogi.

1.1.4   Preskusi parkirnega zavornega sistema:

Določena preskusna strmina ima čisto in suho površino, ki se ne deformira pod maso vozila.

1.1.5   Širina preskusnega pasu:

Za dvokolesna vozila (vozila kategorij L1 in L3) je širina preskusnega pasu 2,5 m;

za trikolesna vozila (vozila kategorij L2, L5 in L4) je širina preskusnega pasu 2,5 m, povečana za širino vozila.

1.2   Temperatura okolja

Temperatura okolja mora biti 4 °C do 45 °C.

1.3   Hitrost vetra

Hitrost vetra ne sme biti več kot 5 m/s.

1.4   Dovoljeno odstopanje preskusne hitrosti

Dovoljeno odstopanje preskusne hitrosti je ± 5 km/h.

Če dejanska preskusna hitrost odstopa od določene preskusne hitrosti, se dejanska zavorna pot popravi po formuli iz odstavka 5.3.2 tega pravilnika.

1.5   Samodejni menjalnik

Vozila s samodejnim menjalnikom opravijo vse preskuse, ne glede na to, ali so predvideni za „vklopljen“ ali „odklopljen motor“.

Če ima samodejni menjalnik nevtralni položaj, se ta položaj izbere za preskuse, določene za „odklopljen motor“.

1.6   Položaj vozila in blokiranje koles:

| (a) | vozilo se za začetek vsake zaustavitve namesti na sredino preskusnega pasu; |
| --- | --- |

(a)

vozilo se za začetek vsake zaustavitve namesti na sredino preskusnega pasu;

| (b) | kolesa pri zaustavitvi ne smejo biti zunaj preskusnega pasu in blokirana. |
| --- | --- |

(b)

kolesa pri zaustavitvi ne smejo biti zunaj preskusnega pasu in blokirana.

1.7   Zaporedje preskusov

| Zaporedje preskusa | Odstavek |
| --- | --- |
| 1. | Suha zaustavitev – aktivirano le eno upravljalo zavore |

Zaporedje preskusa

Odstavek

1.

Suha zaustavitev – aktivirano le eno upravljalo zavore

3

| 2. | Suha zaustavitev – aktivirana vsa upravljala delovne zavore |
| --- | --- |

2.

Suha zaustavitev – aktivirana vsa upravljala delovne zavore

4

| 3. | Visoka hitrost |
| --- | --- |

3.

Visoka hitrost

5

| 4. | Mokra zavora |
| --- | --- |

4.

Mokra zavora

6

| 5. | Pojemanje zavornega učinka zaradi segrevanja (1) |
| --- | --- |

5.

Pojemanje zavornega učinka zaradi segrevanja (1)

7

| 6. | Če je nameščen: |
| --- | --- |

6.

Če je nameščen:

| 6.1 | Parkirni zavorni sistem |
| --- | --- |

6.1

Parkirni zavorni sistem

8

| 6.2 | ABS |
| --- | --- |

6.2

ABS

9

| 6.3 | Delna napaka pri dvokrožnih sistemih delovne zavore |
| --- | --- |

6.3

Delna napaka pri dvokrožnih sistemih delovne zavore

10

| 6.4 | Napaka servosistema zaviranja |
| --- | --- |

6.4

Napaka servosistema zaviranja

11

2.   PRIPRAVA

2.1   Prosti tek motorja

Prosti tek motorja se nastavi v skladu s specifikacijami proizvajalca.

2.2   Tlak v pnevmatikah

Pnevmatike se za preskuse napolnijo v skladu s specifikacijami proizvajalca za pogoje obremenitve vozila.

2.3   Točke in smer delovanja na upravljalo

Pri ročno upravljani zavorni ročici deluje vhodna sila (F) na sprednjo površino zavorne ročice pravokotno na os oporišča ročice in njeno zunanjo točko v ravnini, vzdolž katere se vrti zavorna ročica (glej sliko spodaj).

Vhodna sila deluje na točko, oddaljeno 50 mm od zunanje točke zavorne ročice, izmerjene vzdolž osi med osrednjo osjo oporišča ročice in njeno zunanjo točko.

Pri nožni stopalki vhodna sila deluje na sredini zavorne stopalke in pravokotno nanjo.

2.4   Merjenje temperature zavore

Kot je določil homologacijski organ, se temperatura zavore meri na približni sredini zavorne poti zavornega koluta ali bobna z uporabo:

| (a) | tornega termočlena, ki je v stiku s površino koluta ali bobna, ali |
| --- | --- |

(a)

tornega termočlena, ki je v stiku s površino koluta ali bobna, ali

| (b) | termočlena, vstavljenega v torni material. |
| --- | --- |

(b)

termočlena, vstavljenega v torni material.

2.5   Postopek utekanja

Preden se oceni zavorni učinek, je treba zavore uteči. Ta postopek lahko izvede proizvajalec:

| (a) | malo obremenjeno vozilo; |
| --- | --- |

(a)

malo obremenjeno vozilo;

| (b) | odklopljen motor; |
| --- | --- |

(b)

odklopljen motor;

| (c) | preskusna hitrost:


  (i) | (ii) |
| --- | --- | --- |

(c)

preskusna hitrost:

(i)

(ii)

| (d) | uporaba zavore:
  vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej; |
| --- | --- |

(d)

uporaba zavore:

vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej;

| (e) | pojemek vozila:






  (i) | samo enokrožni sprednji zavorni sistem: | 3,0–3,5 m/s2 za vozila kategorij L3 in L4; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

pojemek vozila:

(i)

samo enokrožni sprednji zavorni sistem:

3,0–3,5 m/s2 za vozila kategorij L3 in L4;

| | 1,5–2,0 m/s2 za vozila kategorij L1 in L2; |
| --- | --- |

1,5–2,0 m/s2 za vozila kategorij L1 in L2;

| (ii) | samo enokrožni zadnji zavorni sistem: 1,5–2,0 m/s2; |
| --- | --- |

(ii)

samo enokrožni zadnji zavorni sistem: 1,5–2,0 m/s2;

| (iii) | kombinirani zavorni sistem ali dvokrožni sistem delovne zavore: 3,5–4,0 m/s2; |
| --- | --- |

(iii)

kombinirani zavorni sistem ali dvokrožni sistem delovne zavore: 3,5–4,0 m/s2;

| (f) | število pojemkov: 100 na zavorni sistem; |
| --- | --- |

(f)

število pojemkov: 100 na zavorni sistem;

| (g) | začetna temperatura zavore pred vsako uporabo zavore ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(g)

začetna temperatura zavore pred vsako uporabo zavore ≤ 100 °C;

| (h) | za prvo zaustavitev pospešite vozilo do začetne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod določenimi pogoji, dokler ne dosežete končne hitrosti. Nato ponovno pospešite do začetne hitrosti in to hitrost vzdržujte, dokler temperatura zavore ne pade na določeno začetno vrednost. Ko so ti pogoji doseženi, znova aktivirajte zavoro, kot je določeno. Postopek ponovite za število določenih pojemkov. Po utekanju zavore nastavite v skladu s priporočili proizvajalca. |
| --- | --- |

(h)

za prvo zaustavitev pospešite vozilo do začetne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod določenimi pogoji, dokler ne dosežete končne hitrosti. Nato ponovno pospešite do začetne hitrosti in to hitrost vzdržujte, dokler temperatura zavore ne pade na določeno začetno vrednost. Ko so ti pogoji doseženi, znova aktivirajte zavoro, kot je določeno. Postopek ponovite za število določenih pojemkov. Po utekanju zavore nastavite v skladu s priporočili proizvajalca.

3.   PRESKUS PRI SUHI ZAUSTAVITVI – AKTIVIRANO LE ENO UPRAVLJALO ZAVORE

3.1   Stanje vozila:

| (a) | preskus se uporablja za vse kategorije vozil; |
| --- | --- |

(a)

preskus se uporablja za vse kategorije vozil;

| (b) | obremenjeno:
  za vozila, opremljena s kombiniranim zavornim sistemom in dvokrožnim sistemom delovne zavore: vozilo se poleg obremenjenega stanja preskusi tudi v malo obremenjenem stanju; |
| --- | --- |

(b)

obremenjeno:

za vozila, opremljena s kombiniranim zavornim sistemom in dvokrožnim sistemom delovne zavore: vozilo se poleg obremenjenega stanja preskusi tudi v malo obremenjenem stanju;

| (c) | odklopljen motor. |
| --- | --- |

(c)

odklopljen motor.

3.2   Preskusni pogoji in postopki:

| (a) | začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(a)

začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (b) | preskusna hitrost:






  (i) | vozila kategorij L1 in L2: 40 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- | --- |

(b)

preskusna hitrost:

(i)

vozila kategorij L1 in L2: 40 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj;

| (ii) | vozila kategorij L3, L5 in L4: 60 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

(ii)

vozila kategorij L3, L5 in L4: 60 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj;

| (c) | uporaba zavore:
  vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej; |
| --- | --- |

(c)

uporaba zavore:

vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej;

| (d) | sila aktiviranja zavore:








  (i) | : | ročno upravljanje | : | ≤ 200 N; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (ii) | : | nožno upravljanje | : | ≤ 350 N za vozila kategorij L1, L2, L3 in L4;
  ≤ 500 N za vozila kategorije L5; |

(d)

sila aktiviranja zavore:

(i)

:

ročno upravljanje

:

≤ 200 N;

(ii)

:

nožno upravljanje

:

≤ 350 N za vozila kategorij L1, L2, L3 in L4;

≤ 500 N za vozila kategorije L5;

| (e) | število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot šest zaustavitev; |
| --- | --- |

(e)

število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot šest zaustavitev;

| (f) | za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod pogoji iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(f)

za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod pogoji iz tega odstavka.

3.3   Zahteve glede zavornega učinka

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 3.2, mora biti zavorna pot takšna, kot je določeno v stolpcu 2, povprečni polni pojemek (MFDD) pa takšen, kot je določeno v stolpcu 3 naslednje preglednice:

| Stolpec 1 | Stolpec 2 | | Stolpec 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategorija vozila | ZAVORNE POTI
  (pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih) | | MFDD |
| Enokrožni zavorni sistem, zaviranje samo sprednjih koles: |
| L1 | S ≤ 0,1 V + 0,0111 V2 | | ≥ 3,4 m/s2 |
| L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | ≥ 2,7 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2 | ≥ 4,4 m/s2 |
| L5 | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 | | ≥ 3,6 m/s2 |
| Enokrožni zavorni sistem, zaviranje samo zadnjih koles: |
| L1 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | | ≥ 2,7 m/s2 |
| L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | ≥ 2,7 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2 | ≥ 2,9 m/s2 |
| L5 | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 | | ≥ 3,6 m/s2 |
| Vozila s kombiniranim zavornim sistemom ali dvokrožnim sistemom delovne zavore: za obremenjeno in malo obremenjeno stanje vozila: |
| L1 in L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2 | | ≥ 4,4 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0076 V2 | ≥ 5,1 m/s2 |
| L5 | S ≤ 0,1 V + 0,0077 V2 | ≥ 5,0 m/s2 |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0071 V2 | | ≥ 5,4 m/s2 |
| Vozila s kombiniranim zavornim sistemom – pomožnimi sistemi delovne zavore: |
| VSE | S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2 | | ≥ 2,5 m/s2 |

Stolpec 1

Stolpec 2

Stolpec 3

Kategorija vozila

ZAVORNE POTI

(pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih)

MFDD

Enokrožni zavorni sistem, zaviranje samo sprednjih koles:

L1

S ≤ 0,1 V + 0,0111 V2

≥ 3,4 m/s2

L2

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2

≥ 4,4 m/s2

L5

Se ne uporablja

Se ne uporablja

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2

≥ 3,6 m/s2

Enokrožni zavorni sistem, zaviranje samo zadnjih koles:

L1

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L2

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2

≥ 2,9 m/s2

L5

Se ne uporablja

Se ne uporablja

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2

≥ 3,6 m/s2

Vozila s kombiniranim zavornim sistemom ali dvokrožnim sistemom delovne zavore: za obremenjeno in malo obremenjeno stanje vozila:

L1 in L2

S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2

≥ 4,4 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0076 V2

≥ 5,1 m/s2

L5

S ≤ 0,1 V + 0,0077 V2

≥ 5,0 m/s2

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0071 V2

≥ 5,4 m/s2

Vozila s kombiniranim zavornim sistemom – pomožnimi sistemi delovne zavore:

VSE

S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2

≥ 2,5 m/s2

4.   PRESKUS PRI SUHI ZAUSTAVITVI – AKTIVIRANA VSA UPRAVLJALA DELOVNE ZAVORE

4.1   Stanje vozila:

| (a) | preskus se uporablja za kategorije vozil L3, L5 in L4; |
| --- | --- |

(a)

preskus se uporablja za kategorije vozil L3, L5 in L4;

| (a) | malo obremenjeno vozilo; |
| --- | --- |

(a)

malo obremenjeno vozilo;

| (c) | odklopljen motor. |
| --- | --- |

(c)

odklopljen motor.

4.2   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(a)

začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (b) | preskusna hitrost: 100 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

(b)

preskusna hitrost: 100 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj;

| (c) | uporaba zavore:
  sočasno aktiviranje obeh upravljal sistema delovne zavore, če je vozilo z njima opremljeno, ali enega upravljala sistema delovne zavore pri sistemu delovne zavore, ki deluje na vsa kolesa; |
| --- | --- |

(c)

uporaba zavore:

sočasno aktiviranje obeh upravljal sistema delovne zavore, če je vozilo z njima opremljeno, ali enega upravljala sistema delovne zavore pri sistemu delovne zavore, ki deluje na vsa kolesa;

| (d) | sila aktiviranja zavore:







  ročno upravljanje | : | ≤ 250 N; |
| --- | --- | --- | --- |
| nožno upravljanje | : | ≤ 400 N za vozila kategorij L3 in L4;
  ≤ 500 N za vozila kategorije L5; |

(d)

sila aktiviranja zavore:

ročno upravljanje

:

≤ 250 N;

nožno upravljanje

:

≤ 400 N za vozila kategorij L3 in L4;

≤ 500 N za vozila kategorije L5;

| (e) | število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot šest zaustavitev; |
| --- | --- |

(e)

število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot šest zaustavitev;

| (f) | za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljala zavore pod pogoji iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(f)

za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljala zavore pod pogoji iz tega odstavka.

4.3   Zahteve glede zavornega učinka

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 4.2, mora biti zavorna pot (S) S ≤ 0,0060 V2 (pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih).

5.   PRESKUS PRI VISOKI HITROSTI

5.1   Stanje vozila:

| (a) | preskus se uporablja za kategorije vozil L3, L5 in L4; |
| --- | --- |

(a)

preskus se uporablja za kategorije vozil L3, L5 in L4;

| (b) | preskus ni potreben za vozila z Vmax ≤ 125 km/h; |
| --- | --- |

(b)

preskus ni potreben za vozila z Vmax ≤ 125 km/h;

| (c) | malo obremenjeno vozilo; |
| --- | --- |

(c)

malo obremenjeno vozilo;

| (d) | motor je povezan z menjalnikom v najvišji prestavi. |
| --- | --- |

(d)

motor je povezan z menjalnikom v najvišji prestavi.

5.2   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(a)

začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (b) | preskusna hitrost | : | 0,8 Vmax za vozila z Vmax > 125 km/h in < 200 km/h;
  160 km/h za vozila z Vmax ≥ 200 km/h; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

preskusna hitrost

:

0,8 Vmax za vozila z Vmax > 125 km/h in < 200 km/h;

160 km/h za vozila z Vmax ≥ 200 km/h;

| (c) | uporaba zavore:
  sočasno aktiviranje obeh upravljal sistema delovne zavore, če je vozilo z njima opremljeno, ali enega upravljala sistema delovne zavore pri sistemu delovne zavore, ki deluje na vsa kolesa; |
| --- | --- |

(c)

uporaba zavore:

sočasno aktiviranje obeh upravljal sistema delovne zavore, če je vozilo z njima opremljeno, ali enega upravljala sistema delovne zavore pri sistemu delovne zavore, ki deluje na vsa kolesa;

| (d) | sila aktiviranja zavore:







  ročno upravljanje | : | ≤ 200 N; |
| --- | --- | --- | --- |
| nožno upravljanje | : | ≤ 350 N za vozila kategorij L3 in L4;
  ≤ 500 N za vozila kategorije L5; |

(d)

sila aktiviranja zavore:

ročno upravljanje

:

≤ 200 N;

nožno upravljanje

:

≤ 350 N za vozila kategorij L3 in L4;

≤ 500 N za vozila kategorije L5;

| (e) | število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot šest zaustavitev; |
| --- | --- |

(e)

število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot šest zaustavitev;

| (f) | za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljala zavore pod pogoji iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(f)

za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljala zavore pod pogoji iz tega odstavka.

5.3   Zahteve glede zavornega učinka:

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 5.2:

| (a) | mora biti zavorna pot (S) ≤ 0,1 V + 0,0067 V2

  (pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih) ali |
| --- | --- |

(a)

mora biti zavorna pot (S) ≤ 0,1 V + 0,0067 V2

(pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih) ali

| (b) | mora biti povprečni polni pojemek (MFDD) ≥ 5,8 m/s2. |
| --- | --- |

(b)

mora biti povprečni polni pojemek (MFDD) ≥ 5,8 m/s2.

6.   PRESKUS PRI MOKRI ZAVORI

6.1   Splošno:

| (a) | Preskus vključuje dva dela, ki se izvedeta drug za drugim za vsak zavorni sistem:






  (i) | izhodiščni preskus na podlagi preskusa pri suhi zaustavitvi – aktivirano le eno upravljalo zavore (oddelek 3 te priloge); |
| --- | --- | --- |

(a)

Preskus vključuje dva dela, ki se izvedeta drug za drugim za vsak zavorni sistem:

(i)

izhodiščni preskus na podlagi preskusa pri suhi zaustavitvi – aktivirano le eno upravljalo zavore (oddelek 3 te priloge);

| (ii) | ena zaustavitev pri mokri zavori z uporabo enakih preskusnih parametrov kot v točki (i), le da se zavore med izvajanjem preskusa stalno močijo z vodo, da se izmeri zavorni učinek v mokrih razmerah. |
| --- | --- |

(ii)

ena zaustavitev pri mokri zavori z uporabo enakih preskusnih parametrov kot v točki (i), le da se zavore med izvajanjem preskusa stalno močijo z vodo, da se izmeri zavorni učinek v mokrih razmerah.

| (b) | Preskus se ne uporablja za parkirne zavorne sisteme, razen če ni to pomožna zavora. |
| --- | --- |

(b)

Preskus se ne uporablja za parkirne zavorne sisteme, razen če ni to pomožna zavora.

| (c) | Bobnaste zavore ali popolnoma zaprte kolutne zavore so izvzete iz tega preskusa, razen če imajo odprtine za zračenje ali kontrolne odprtine. |
| --- | --- |

(c)

Bobnaste zavore ali popolnoma zaprte kolutne zavore so izvzete iz tega preskusa, razen če imajo odprtine za zračenje ali kontrolne odprtine.

| (d) | Pri tem preskusu se zahteva, da je vozilo opremljeno z instrumentom, ki stalno beleži silo upravljala zavore in pojemek vozila. Povprečni polni pojemek in meritve zavorne poti v tem primeru niso primerni. |
| --- | --- |

(d)

Pri tem preskusu se zahteva, da je vozilo opremljeno z instrumentom, ki stalno beleži silo upravljala zavore in pojemek vozila. Povprečni polni pojemek in meritve zavorne poti v tem primeru niso primerni.

6.2   Stanje vozila:

| (a) | preskus se uporablja za vse kategorije vozil; |
| --- | --- |

(a)

preskus se uporablja za vse kategorije vozil;

| (b) | obremenjeno:
  za vozila, opremljena s kombiniranim zavornim sistemom in dvokrožnim sistemom delovne zavore: vozilo se poleg obremenjenega stanja preskusi tudi v malo obremenjenem stanju; |
| --- | --- |

(b)

obremenjeno:

za vozila, opremljena s kombiniranim zavornim sistemom in dvokrožnim sistemom delovne zavore: vozilo se poleg obremenjenega stanja preskusi tudi v malo obremenjenem stanju;

| (c) | odklopljen motor; |
| --- | --- |

(c)

odklopljen motor;

| (d) | vsaka zavora ima opremo za pršenje vode:






  (i) | kolutne zavore: skica opreme za pršenje vode:

  Mere v milimetrih
  oprema za pršenje vode na kolutnih zavorah je nameščena:






  (a) | hitrost pretoka pršenja vode na posamezno zavoro je 15 l/uro. Voda je enakomerno porazdeljena na vsako stran rotorja; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

vsaka zavora ima opremo za pršenje vode:

(i)

kolutne zavore: skica opreme za pršenje vode:

Mere v milimetrih

oprema za pršenje vode na kolutnih zavorah je nameščena:

(a)

hitrost pretoka pršenja vode na posamezno zavoro je 15 l/uro. Voda je enakomerno porazdeljena na vsako stran rotorja;

| (b) | če ima površina rotorja kakšno zaščito, se voda prši pod kotom 45° pred zaščito; |
| --- | --- |

(b)

če ima površina rotorja kakšno zaščito, se voda prši pod kotom 45° pred zaščito;

| (c) | če pršila ni mogoče namestiti v položaj, prikazan na skici, ali če pride na isto mesto, kot je odprtina za zračenje zavore ali podobno, se lahko pršilna šoba pomakne naprej za največ dodatnih 90° od roba podloge, polmer pa ostane isti; |
| --- | --- |

(c)

če pršila ni mogoče namestiti v položaj, prikazan na skici, ali če pride na isto mesto, kot je odprtina za zračenje zavore ali podobno, se lahko pršilna šoba pomakne naprej za največ dodatnih 90° od roba podloge, polmer pa ostane isti;

| (ii) | bobnaste zavore z odprtinami za zračenje in kontrolnimi odprtinami:
  oprema za pršenje vode na zavornih bobnih je nameščena:






  (a) | voda prši enakomerno na obe strani sklopa zavornega bobna (na trdno pritrjeno nosilno ploščo in na vrteči se boben) s hitrostjo pretoka 15 l/uro; |
| --- | --- | --- |

(ii)

bobnaste zavore z odprtinami za zračenje in kontrolnimi odprtinami:

oprema za pršenje vode na zavornih bobnih je nameščena:

(a)

voda prši enakomerno na obe strani sklopa zavornega bobna (na trdno pritrjeno nosilno ploščo in na vrteči se boben) s hitrostjo pretoka 15 l/uro;

| (b) | pršilne šobe so postavljene na dveh tretjinah razdalje od zunanjega roba vrtečega se bobna do pesta kolesa; |
| --- | --- |

(b)

pršilne šobe so postavljene na dveh tretjinah razdalje od zunanjega roba vrtečega se bobna do pesta kolesa;

| (c) | šoba je nameščena > 15° od roba katere koli odprtine v nosilni plošči zavornega bobna. |
| --- | --- |

(c)

šoba je nameščena > 15° od roba katere koli odprtine v nosilni plošči zavornega bobna.

6.3   Izhodiščni preskus

6.3.1   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | preskus v oddelku 3 te priloge (preskus pri suhi zaustavitvi – aktivirano le eno upravljalo zavore) se izvede za vsak zavorni sistem, vendar s silo upravljala zavore, ki povzroči pojemek hitrosti vozila 2,5 do 3,0 m/s2, pri čemer se ugotovi:






  (i) | povprečna sila upravljala zavore, izmerjena, kadar vozilo vozi med 80 in 10 % določene preskusne hitrosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

preskus v oddelku 3 te priloge (preskus pri suhi zaustavitvi – aktivirano le eno upravljalo zavore) se izvede za vsak zavorni sistem, vendar s silo upravljala zavore, ki povzroči pojemek hitrosti vozila 2,5 do 3,0 m/s2, pri čemer se ugotovi:

(i)

povprečna sila upravljala zavore, izmerjena, kadar vozilo vozi med 80 in 10 % določene preskusne hitrosti;

| (ii) | povprečni pojemek vozila v času od 0,5 do 1 sekunde po točki aktiviranja upravljala zavore; |
| --- | --- |

(ii)

povprečni pojemek vozila v času od 0,5 do 1 sekunde po točki aktiviranja upravljala zavore;

| (iii) | največji pojemek vozila med dokončnim zaustavljanjem, pri čemer se ne upošteva končne 0,5 sekunde; |
| --- | --- |

(iii)

največji pojemek vozila med dokončnim zaustavljanjem, pri čemer se ne upošteva končne 0,5 sekunde;

| (b) | izvedite tri izhodiščne zaustavitve in izračunajte povprečje vrednosti, dobljenih v točkah (i), (ii) in (iii). |
| --- | --- |

(b)

izvedite tri izhodiščne zaustavitve in izračunajte povprečje vrednosti, dobljenih v točkah (i), (ii) in (iii).

6.4   Zaustavitev pri mokri zavori

6.4.1   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | vozilo vozi pri preskusni hitrosti, ki se uporablja pri izhodiščnem preskusu iz odstavka 6.3, oprema za pršenje vode moči zavore, ki jih je treba preskusiti, zavorni sistem pa se ne uporablja; |
| --- | --- |

(a)

vozilo vozi pri preskusni hitrosti, ki se uporablja pri izhodiščnem preskusu iz odstavka 6.3, oprema za pršenje vode moči zavore, ki jih je treba preskusiti, zavorni sistem pa se ne uporablja;

| (b) | po razdalji ≥ 500 m uporabite povprečno silo upravljala zavore, ki ste jo ugotovili pri izhodiščnem preskusu za preskušani zavorni sistem; |
| --- | --- |

(b)

po razdalji ≥ 500 m uporabite povprečno silo upravljala zavore, ki ste jo ugotovili pri izhodiščnem preskusu za preskušani zavorni sistem;

| (c) | izmerite povprečni pojemek vozila v času od 0,5 do 1 sekunde po točki aktiviranja upravljala zavore; |
| --- | --- |

(c)

izmerite povprečni pojemek vozila v času od 0,5 do 1 sekunde po točki aktiviranja upravljala zavore;

| (d) | izmerite največji pojemek vozila med dokončnim zaustavljanjem, pri čemer ne upoštevajte končne 0,5 sekunde. |
| --- | --- |

(d)

izmerite največji pojemek vozila med dokončnim zaustavljanjem, pri čemer ne upoštevajte končne 0,5 sekunde.

6.5   Zahteve glede zavornega učinka

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 6.4.1, mora biti pojemek pri mokrih zavorah:

| (a) | vrednost, izmerjena v odstavku 6.4.1(c) ≥ 60 % povprečnih vrednosti pojemka, zabeleženih pri izhodiščnem preskusu iz odstavka 6.3.1(a)(ii), tj. v času od 0,5 do 1 sekunde po točki aktiviranja upravljala zavore, in |
| --- | --- |

(a)

vrednost, izmerjena v odstavku 6.4.1(c) ≥ 60 % povprečnih vrednosti pojemka, zabeleženih pri izhodiščnem preskusu iz odstavka 6.3.1(a)(ii), tj. v času od 0,5 do 1 sekunde po točki aktiviranja upravljala zavore, in

| (b) | vrednost, izmerjena v odstavku 6.4.1(d) ≤ 120 % povprečnih vrednosti pojemka, zabeleženih pri izhodiščnem preskusu iz odstavka 6.3.1(a)(iii), tj. med dokončnim zaustavljanjem, pri čemer se ne upošteva končne 0,5 sekunde. |
| --- | --- |

(b)

vrednost, izmerjena v odstavku 6.4.1(d) ≤ 120 % povprečnih vrednosti pojemka, zabeleženih pri izhodiščnem preskusu iz odstavka 6.3.1(a)(iii), tj. med dokončnim zaustavljanjem, pri čemer se ne upošteva končne 0,5 sekunde.

7.   PRESKUS POJEMANJE ZAVORNEGA UČINKA ZARADI SEGREVANJA

7.1   Splošno:

| (a) | preskus je sestavljen iz treh delov, ki se izvedejo drug za drugim za vsak zavorni sistem:






  (i) | izhodiščni preskus z uporabo preskusa pri suhi zaustavitvi – aktivirano le eno upravljalo zavore (oddelek 3 te priloge); |
| --- | --- | --- |

(a)

preskus je sestavljen iz treh delov, ki se izvedejo drug za drugim za vsak zavorni sistem:

(i)

izhodiščni preskus z uporabo preskusa pri suhi zaustavitvi – aktivirano le eno upravljalo zavore (oddelek 3 te priloge);

| (ii) | postopek segrevanja, sestavljen iz niza ponovljenih zaustavitev, da se zavore segrejejo; |
| --- | --- |

(ii)

postopek segrevanja, sestavljen iz niza ponovljenih zaustavitev, da se zavore segrejejo;

| (iii) | zaustavitev pri segreti zavori z uporabo preskusa pri suhi zaustavitvi – aktivirano le eno upravljalo zavore (oddelek 3 te priloge) za merjenje zavornega učinka po segrevanju; |
| --- | --- |

(iii)

zaustavitev pri segreti zavori z uporabo preskusa pri suhi zaustavitvi – aktivirano le eno upravljalo zavore (oddelek 3 te priloge) za merjenje zavornega učinka po segrevanju;

| (b) | preskus se uporablja za kategorije vozil L3, L5 in L4; |
| --- | --- |

(b)

preskus se uporablja za kategorije vozil L3, L5 in L4;

| (c) | preskus se ne uporablja za parkirne in pomožne zavorne sisteme; |
| --- | --- |

(c)

preskus se ne uporablja za parkirne in pomožne zavorne sisteme;

| (d) | vse zaustavitve se izvedejo z obremenjenim vozilom; |
| --- | --- |

(d)

vse zaustavitve se izvedejo z obremenjenim vozilom;

| (e) | pri postopku segrevanja se zahteva, da je vozilo opremljeno z instrumentom, ki stalno beleži silo upravljala zavore in pojemek vozila. Povprečni polni pojemek in meritve zavorne poti niso primerni za postopek segrevanja. Izhodiščni preskus in zaustavitev pri segreti zavori zahtevata meritve povprečnega polnega pojemka ali zavorne poti. |
| --- | --- |

(e)

pri postopku segrevanja se zahteva, da je vozilo opremljeno z instrumentom, ki stalno beleži silo upravljala zavore in pojemek vozila. Povprečni polni pojemek in meritve zavorne poti niso primerni za postopek segrevanja. Izhodiščni preskus in zaustavitev pri segreti zavori zahtevata meritve povprečnega polnega pojemka ali zavorne poti.

7.2   Izhodiščni preskus

7.2.1   Stanje vozila:

Odklopljen motor.

7.2.2   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(a)

začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (b) | preskusna hitrost: 60 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

(b)

preskusna hitrost: 60 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj;

| (c) | uporaba zavore:
  vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej; |
| --- | --- |

(c)

uporaba zavore:

vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej;

| (d) | sila aktiviranja zavore:







  ročno upravljanje | : | ≤ 200 N; |
| --- | --- | --- | --- |
| nožno upravljanje | : | ≤ 350 N za vozila kategorij L3 in L4;
  ≤ 500 N za vozila kategorije L5; |

(d)

sila aktiviranja zavore:

ročno upravljanje

:

≤ 200 N;

nožno upravljanje

:

≤ 350 N za vozila kategorij L3 in L4;

≤ 500 N za vozila kategorije L5;

| (e) | pospešite vozilo do preskusne hitrosti, aktivirajte upravljalo zavore pod določenimi pogoji in zabeležite silo upravljala, potrebno za doseganje zavornega učinka vozila iz preglednice v odstavku 3.3 te priloge. |
| --- | --- |

(e)

pospešite vozilo do preskusne hitrosti, aktivirajte upravljalo zavore pod določenimi pogoji in zabeležite silo upravljala, potrebno za doseganje zavornega učinka vozila iz preglednice v odstavku 3.3 te priloge.

7.3   Postopek segrevanja

7.3.1   Stanje vozila:

prenos motorja:

| (i) | od določene preskusne hitrosti do 50 % določene preskusne hitrosti: motor je povezan z najvišjo ustrezno prestavo, izbrano tako, da hitrost motorja ostane nad hitrostjo motorja v prostem teku, ki jo je določi proizvajalec; |
| --- | --- |

(i)

od določene preskusne hitrosti do 50 % določene preskusne hitrosti: motor je povezan z najvišjo ustrezno prestavo, izbrano tako, da hitrost motorja ostane nad hitrostjo motorja v prostem teku, ki jo je določi proizvajalec;

| (ii) | od 50 % določene preskusne hitrosti do mirovanja: odklopljen motor. |
| --- | --- |

(ii)

od 50 % določene preskusne hitrosti do mirovanja: odklopljen motor.

7.3.2   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | začetna temperatura zavore le pred prvo zaustavitvijo: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(a)

začetna temperatura zavore le pred prvo zaustavitvijo: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (b) | preskusna hitrost: | enokrožni zavorni sistem, zaviranje samo sprednjih koles: 100 km/h ali 0,7 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- | --- |

(b)

preskusna hitrost:

enokrožni zavorni sistem, zaviranje samo sprednjih koles: 100 km/h ali 0,7 Vmax, kar je manj;

| | enokrožni zavorni sistem, zaviranje samo zadnjih koles: 80 km/h ali 0,7 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

enokrožni zavorni sistem, zaviranje samo zadnjih koles: 80 km/h ali 0,7 Vmax, kar je manj;

| | kombinirani zavorni sistem ali dvokrožni sistem delovne zavore: 100 km/h ali 0,7 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

kombinirani zavorni sistem ali dvokrožni sistem delovne zavore: 100 km/h ali 0,7 Vmax, kar je manj;

| (c) | uporaba zavore:
  vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej; |
| --- | --- |

(c)

uporaba zavore:

vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej;

| (d) | sila aktiviranja zavore:






  (i) | za prvo zaustavitev: | stalna sila upravljala zavore doseže hitrost pojemka vozila 3,0 do 3,5 m/s2, medtem ko hitrost vozila pojema med 80 in 10 % določene hitrosti; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

sila aktiviranja zavore:

(i)

za prvo zaustavitev:

stalna sila upravljala zavore doseže hitrost pojemka vozila 3,0 do 3,5 m/s2, medtem ko hitrost vozila pojema med 80 in 10 % določene hitrosti;

| | če vozilo ne more doseči določene hitrosti pojemka, se ta zaustavitev izvede, da bi bile izpolnjene zahteve glede pojemka v preglednici iz odstavka 3.3 te priloge; |
| --- | --- |

če vozilo ne more doseči določene hitrosti pojemka, se ta zaustavitev izvede, da bi bile izpolnjene zahteve glede pojemka v preglednici iz odstavka 3.3 te priloge;

| (ii) | za preostale zaustavitve:






  (a) | enaka stalna sila upravljala zavore, kot se je uporabila za prvo zaustavitev; |
| --- | --- | --- |

(ii)

za preostale zaustavitve:

(a)

enaka stalna sila upravljala zavore, kot se je uporabila za prvo zaustavitev;

| (b) | število zaustavitev: 10; |
| --- | --- |

(b)

število zaustavitev: 10;

| (c) | intervali med zaustavitvami: 1 000 m; |
| --- | --- |

(c)

intervali med zaustavitvami: 1 000 m;

| (e) | zaustavitev izvedite pod pogoji iz tega odstavka, nato pa takoj čim bolj pospešujte, da dosežete določeno hitrost, in to hitrost vzdržujte do naslednje zaustavitve. |
| --- | --- |

(e)

zaustavitev izvedite pod pogoji iz tega odstavka, nato pa takoj čim bolj pospešujte, da dosežete določeno hitrost, in to hitrost vzdržujte do naslednje zaustavitve.

7.4   Zaustavitev pri segreti zavori

7.4.1   Preskusni pogoji in postopek:

Izvedite eno zaustavitev pod pogoji, uporabljenimi pri izhodiščnem preskusu (odstavek 7.2), za zavorni sistem, ki ste ga segrevali med postopkov v skladu z odstavkom 7.3. Ta zaustavitev se izvede v eni minuti po koncu postopka iz odstavka 7.3, pri čemer je sila uporabe upravljala zavore manjša od sile, uporabljene med preskusom iz odstavka 7.2, ali enaka tej sili.

7.5   Zahteve glede zavornega učinka

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 7.4.1:

| (a) | zavorna pot: S2 ≤ 1,67 S1 – 0,67 × 0,1 V
  pri čemer je:







  S1 | = | popravljena zavorna pot v metrih, dosežena pri izhodiščnem preskusu iz odstavka 7.2 |
| --- | --- | --- | --- |
| S2 | = | popravljena zavorna pot v metrih, dosežena pri zaustavitvi pri segreti zavori iz odstavka 7.4.1 |
| V | = | določena preskusna hitrost v km/h, ali |

(a)

zavorna pot: S2 ≤ 1,67 S1 – 0,67 × 0,1 V

pri čemer je:

S1

=

popravljena zavorna pot v metrih, dosežena pri izhodiščnem preskusu iz odstavka 7.2

S2

=

popravljena zavorna pot v metrih, dosežena pri zaustavitvi pri segreti zavori iz odstavka 7.4.1

V

=

določena preskusna hitrost v km/h, ali

| (b) | povprečni polni pojemek (MFDD) ≥ 60 % MFDD, zabeleženega pri preskusu iz odstavka 7.2. |
| --- | --- |

(b)

povprečni polni pojemek (MFDD) ≥ 60 % MFDD, zabeleženega pri preskusu iz odstavka 7.2.

8.   PRESKUS PARKIRNEGA ZAVORNEGA SISTEMA – ZA VOZILA, OPREMLJENA S PARKIRNIMI ZAVORAMI

8.1   Stanje vozila:

| (a) | preskus se uporablja za kategorije vozil L2, L5 in L4; |
| --- | --- |

(a)

preskus se uporablja za kategorije vozil L2, L5 in L4;

| (b) | obremenjeno; |
| --- | --- |

(b)

obremenjeno;

| (c) | odklopljen motor. |
| --- | --- |

(c)

odklopljen motor.

8.2   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | začetna temperatura zavore: ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(a)

začetna temperatura zavore: ≤ 100 °C;

| (b) | naklon preskusne površine = 18 %; |
| --- | --- |

(b)

naklon preskusne površine = 18 %;

| (c) | sila aktiviranja zavore:







  ročno upravljanje | : | ≤ 400 N; |
| --- | --- | --- | --- |
| nožno upravljanje | : | ≤ 500 N; |

(c)

sila aktiviranja zavore:

ročno upravljanje

:

≤ 400 N;

nožno upravljanje

:

≤ 500 N;

| (d) | pri prvem delu preskusa parkirajte vozilo na preskusni površini z naklonom na strmini navzgor in uporabite parkirni zavorni sistem pod pogoji iz tega odstavka. Če vozilo ostane v mirujočem stanju, začnite meriti preskusni čas; |
| --- | --- |

(d)

pri prvem delu preskusa parkirajte vozilo na preskusni površini z naklonom na strmini navzgor in uporabite parkirni zavorni sistem pod pogoji iz tega odstavka. Če vozilo ostane v mirujočem stanju, začnite meriti preskusni čas;

| (e) | po končanem preskusu z vozilom na strmini navzgor isti preskus ponovite z vozilom na strmini navzdol. |
| --- | --- |

(e)

po končanem preskusu z vozilom na strmini navzgor isti preskus ponovite z vozilom na strmini navzdol.

8.3   Zahteve glede zavornega učinka:

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 8.2, mora parkirni zavorni sistem omogočati, da vozilo ostane v mirujočem položaju na strmini navzgor in navzdol 5 minut.

9.   PRESKUSI SISTEMA ABS

9.1   Splošno:

| (a) | preskusi se uporabljajo le za sistem ABS, vgrajen na vozila kategorij L1 in L3; |
| --- | --- |

(a)

preskusi se uporabljajo le za sistem ABS, vgrajen na vozila kategorij L1 in L3;

| (b) | preskusi morajo potrditi učinek zavornih sistemov, opremljenih s sistemom ABS, in njihovo zmogljivost pri električni okvari tega sistema; |
| --- | --- |

(b)

preskusi morajo potrditi učinek zavornih sistemov, opremljenih s sistemom ABS, in njihovo zmogljivost pri električni okvari tega sistema;

| (c) | „maksimalno uravnavanje zavorne sile“ pomeni, da protiblokirni sistem vedno znova spreminja zavorno silo, da se prepreči blokiranje neposredno upravljanih koles; |
| --- | --- |

(c)

„maksimalno uravnavanje zavorne sile“ pomeni, da protiblokirni sistem vedno znova spreminja zavorno silo, da se prepreči blokiranje neposredno upravljanih koles;

| (d) | blokiranje koles je dovoljeno, dokler to ne vpliva na stabilnost vozila v tolikšni meri, da bi moral voznik popustiti upravljalo zavore ali da bi zaradi tega s kolesom zapeljal zunaj preskusnega pasu. |
| --- | --- |

(d)

blokiranje koles je dovoljeno, dokler to ne vpliva na stabilnost vozila v tolikšni meri, da bi moral voznik popustiti upravljalo zavore ali da bi zaradi tega s kolesom zapeljal zunaj preskusnega pasu.

Niz preskusov sestavljajo naslednji posamezni preskusi, ki se lahko izvedejo v poljubnem zaporedju:

| PRESKUSI SISTEMA ABS | ODSTAVEK |
| --- | --- |
| (a) | Zaustavitve na površini z velikim trenjem, kot je določeno v odstavku 1.1.1. |

PRESKUSI SISTEMA ABS

ODSTAVEK

(a)

Zaustavitve na površini z velikim trenjem, kot je določeno v odstavku 1.1.1.

9.3

| (b) | Zaustavitve na površini z majhnim trenjem, kot je določeno v odstavku 1.1.2. |
| --- | --- |

(b)

Zaustavitve na površini z majhnim trenjem, kot je določeno v odstavku 1.1.2.

9.4

| (c) | Kontrole blokiranja koles na površinah z velikim in majhnim trenjem. |
| --- | --- |

(c)

Kontrole blokiranja koles na površinah z velikim in majhnim trenjem.

9.5

| (d) | Kontrola blokiranja koles na prehodu s površine z velikim trenjem na površino z majhnim trenjem. |
| --- | --- |

(d)

Kontrola blokiranja koles na prehodu s površine z velikim trenjem na površino z majhnim trenjem.

9.6

| (e) | Kontrola blokiranja koles na prehodu s površine z majhnim trenjem na površino z velikim trenjem. |
| --- | --- |

(e)

Kontrola blokiranja koles na prehodu s površine z majhnim trenjem na površino z velikim trenjem.

9.7

| (f) | Zaustavitve zaradi električne okvare sistema ABS. |
| --- | --- |

(f)

Zaustavitve zaradi električne okvare sistema ABS.

9.8

9.2   Stanje vozila:

| (a) | malo obremenjeno vozilo; |
| --- | --- |

(a)

malo obremenjeno vozilo;

| (b) | odklopljen motor. |
| --- | --- |

(b)

odklopljen motor.

9.3   Zaustavitve na površini z velikim trenjem:

9.3.1   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(a)

začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (b) | preskusna hitrost: 60 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

(b)

preskusna hitrost: 60 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj;

| (c) | uporaba zavore:
  sočasno aktiviranje obeh upravljal sistema delovne zavore, če je vozilo z njima opremljeno, ali enega upravljala delovne zavore pri sistemu delovne zavore, ki deluje na vsa kolesa; |
| --- | --- |

(c)

uporaba zavore:

sočasno aktiviranje obeh upravljal sistema delovne zavore, če je vozilo z njima opremljeno, ali enega upravljala delovne zavore pri sistemu delovne zavore, ki deluje na vsa kolesa;

| (d) | sila aktiviranja zavore:
  uporabljena sila je sila, ki je potrebna za zagotavljanje, da sistem ABS v celoti uravnava zavorno silo pri vsaki zaustavitvi vse do hitrosti 10 km/h; |
| --- | --- |

(d)

sila aktiviranja zavore:

uporabljena sila je sila, ki je potrebna za zagotavljanje, da sistem ABS v celoti uravnava zavorno silo pri vsaki zaustavitvi vse do hitrosti 10 km/h;

| (e) | če eno kolo ni opremljeno s sistemom ABS, se upravljalo delovne zavore na to kolo aktivira s silo, manjšo od sile, ki povzroči blokiranje kolesa; |
| --- | --- |

(e)

če eno kolo ni opremljeno s sistemom ABS, se upravljalo delovne zavore na to kolo aktivira s silo, manjšo od sile, ki povzroči blokiranje kolesa;

| (f) | število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot šest zaustavitev; |
| --- | --- |

(f)

število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot šest zaustavitev;

| (g) | za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod pogoji iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(g)

za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod pogoji iz tega odstavka.

9.3.2   Zahteve glede zavornega učinka

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnimi postopki iz odstavka 9.3.1:

| (a) | mora biti zavorna pot (S) ≤ 0,0063 V2 (pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih) ali povprečni polni pojemek ≥ 6,17 m/s2 in |
| --- | --- |

(a)

mora biti zavorna pot (S) ≤ 0,0063 V2 (pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih) ali povprečni polni pojemek ≥ 6,17 m/s2 in

| (b) | se blokiranje koles ne sme pojaviti, kolesa pa morajo ostati znotraj preskusnega pasu. |
| --- | --- |

(b)

se blokiranje koles ne sme pojaviti, kolesa pa morajo ostati znotraj preskusnega pasu.

9.4   Zaustavitve na površini z majhnim trenjem:

9.4.1   Preskusni pogoji in postopek:

Kot je določeno v odstavku 9.3.1, le da se namesto površine z velikim trenjem uporabi površina z majhnim trenjem.

9.4.2   Zahteve glede zavornega učinka

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnimi postopki iz odstavka 9.4.1:

| (a) | mora biti zavorna pot (S) ≤ 0,0056 V2/P (pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, P največji koeficient zaviranja, S pa zahtevana zavorna pot v metrih) ali povprečni polni pojemek ≥ 6,87 × P v m/s2 in |
| --- | --- |

(a)

mora biti zavorna pot (S) ≤ 0,0056 V2/P (pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, P največji koeficient zaviranja, S pa zahtevana zavorna pot v metrih) ali povprečni polni pojemek ≥ 6,87 × P v m/s2 in

| (b) | se blokiranje koles ne sme pojaviti, kolesa pa morajo ostati znotraj preskusnega pasu. |
| --- | --- |

(b)

se blokiranje koles ne sme pojaviti, kolesa pa morajo ostati znotraj preskusnega pasu.

9.5   Kontrole blokiranja koles na površinah z velikim in majhnim trenjem:

9.5.1   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | preskusne površine:






  (i) | z velikim trenjem in |
| --- | --- | --- |

(a)

preskusne površine:

(i)

z velikim trenjem in

| (ii) | z majhnim trenjem; |
| --- | --- |

(ii)

z majhnim trenjem;

| (b) | začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(b)

začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (c) | preskusna hitrost:






  (i) | na površini z velikim trenjem: 80 km/h ali 0,8 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- | --- |

(c)

preskusna hitrost:

(i)

na površini z velikim trenjem: 80 km/h ali 0,8 Vmax, kar je manj;

| (ii) | na površini z majhnim trenjem: 60 km/h ali 0,8 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

(ii)

na površini z majhnim trenjem: 60 km/h ali 0,8 Vmax, kar je manj;

| (d) | uporaba zavore:






  (i) | vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej; |
| --- | --- | --- |

(d)

uporaba zavore:

(i)

vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej;

| (ii) | če je sistem ABS vgrajen v oba zavorna sistema, poteka sočasno aktiviranje obeh upravljal zavore, poleg aktiviranja iz točke (i); |
| --- | --- |

(ii)

če je sistem ABS vgrajen v oba zavorna sistema, poteka sočasno aktiviranje obeh upravljal zavore, poleg aktiviranja iz točke (i);

| (e) | sila aktiviranja zavore:
  uporabljena sila je sila, ki je potrebna za zagotavljanje, da sistem ABS v celoti uravnava zavorno silo pri vsaki zaustavitvi vse do hitrosti 10 km/h; |
| --- | --- |

(e)

sila aktiviranja zavore:

uporabljena sila je sila, ki je potrebna za zagotavljanje, da sistem ABS v celoti uravnava zavorno silo pri vsaki zaustavitvi vse do hitrosti 10 km/h;

| (f) | stopnja uporabe zavore:
  sila na upravljalo zavore deluje 0,2 do 0,5 sekunde; |
| --- | --- |

(f)

stopnja uporabe zavore:

sila na upravljalo zavore deluje 0,2 do 0,5 sekunde;

| (g) | število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot tri zaustavitve; |
| --- | --- |

(g)

število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot tri zaustavitve;

| (h) | za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod pogoji iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(h)

za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod pogoji iz tega odstavka.

9.5.2   Zahteve glede zavornega učinka:

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnimi postopki iz odstavka 9.5.1, se blokiranje koles ne sme pojaviti, kolesa pa morajo ostati znotraj preskusnega pasu.

9.6   Kontrola blokiranja koles na prehodu s površine z velikim trenjem na površino z majhnim trenjem:

9.6.1   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | preskusne površine:
  površini z velikim trenjem neposredno sledi površina z majhnim trenjem; |
| --- | --- |

(a)

preskusne površine:

površini z velikim trenjem neposredno sledi površina z majhnim trenjem;

| (b) | začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(b)

začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (c) | preskusna hitrost:
  hitrost mora biti na točki, ko vozilo zapelje s površine z velikim trenjem na površino z majhnim trenjem, 50 km/h ali 0,5 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

(c)

preskusna hitrost:

hitrost mora biti na točki, ko vozilo zapelje s površine z velikim trenjem na površino z majhnim trenjem, 50 km/h ali 0,5 Vmax, kar je manj;

| (d) | uporaba zavore:






  (i) | vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej; |
| --- | --- | --- |

(d)

uporaba zavore:

(i)

vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej;

| (ii) | če je sistem ABS vgrajen v oba zavorna sistema, poteka sočasno aktiviranje obeh upravljal zavore, poleg aktiviranja iz točke (i); |
| --- | --- |

(ii)

če je sistem ABS vgrajen v oba zavorna sistema, poteka sočasno aktiviranje obeh upravljal zavore, poleg aktiviranja iz točke (i);

| (e) | sila aktiviranja zavore:
  uporabljena sila je sila, ki je potrebna za zagotavljanje, da sistem ABS v celoti uravnava zavorno silo pri vsaki zaustavitvi vse do hitrosti 10 km/h; |
| --- | --- |

(e)

sila aktiviranja zavore:

uporabljena sila je sila, ki je potrebna za zagotavljanje, da sistem ABS v celoti uravnava zavorno silo pri vsaki zaustavitvi vse do hitrosti 10 km/h;

| (f) | število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot tri zaustavitve; |
| --- | --- |

(f)

število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot tri zaustavitve;

| (g) | za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore, preden vozilo zapelje iz ene torne površine na drugo. |
| --- | --- |

(g)

za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore, preden vozilo zapelje iz ene torne površine na drugo.

9.6.2   Zahteve glede zavornega učinka:

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnimi postopki iz odstavka 9.6.1, se blokiranje koles ne sme pojaviti, kolesa pa morajo ostati znotraj preskusnega pasu.

9.7   Kontrola blokiranja koles na prehodu s površine z majhnim trenjem na površino z velikim trenjem:

9.7.1   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | preskusne površine:
  površini z majhnim trenjem neposredno sledi površina z velikim trenjem, pri čemer je NKZ ≥ 0,8; |
| --- | --- |

(a)

preskusne površine:

površini z majhnim trenjem neposredno sledi površina z velikim trenjem, pri čemer je NKZ ≥ 0,8;

| (b) | začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(b)

začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (c) | preskusna hitrost:
  hitrost mora biti na točki, ko vozilo zapelje s površine z majhnim trenjem na površino z velikim trenjem, 50 km/h ali 0,5 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

(c)

preskusna hitrost:

hitrost mora biti na točki, ko vozilo zapelje s površine z majhnim trenjem na površino z velikim trenjem, 50 km/h ali 0,5 Vmax, kar je manj;

| (d) | uporaba zavore:






  (i) | vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej; |
| --- | --- | --- |

(d)

uporaba zavore:

(i)

vsako upravljalo sistema delovne zavore se aktivira posebej;

| (ii) | če je sistem ABS vgrajen v oba zavorna sistema, poteka sočasno aktiviranje obeh upravljal zavore, poleg aktiviranja iz točke (i); |
| --- | --- |

(ii)

če je sistem ABS vgrajen v oba zavorna sistema, poteka sočasno aktiviranje obeh upravljal zavore, poleg aktiviranja iz točke (i);

| (e) | sila aktiviranja zavore:
  uporabljena sila je sila, ki je potrebna za zagotavljanje, da sistem ABS v celoti uravnava zavorno silo pri vsaki zaustavitvi vse do hitrosti 10 km/h; |
| --- | --- |

(e)

sila aktiviranja zavore:

uporabljena sila je sila, ki je potrebna za zagotavljanje, da sistem ABS v celoti uravnava zavorno silo pri vsaki zaustavitvi vse do hitrosti 10 km/h;

| (f) | število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot tri zaustavitve; |
| --- | --- |

(f)

število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot tri zaustavitve;

| (g) | za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore, preden vozilo zapelje iz ene torne površine na drugo; |
| --- | --- |

(g)

za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore, preden vozilo zapelje iz ene torne površine na drugo;

| (h) | zabeležite stalne pojemke vozila. |
| --- | --- |

(h)

zabeležite stalne pojemke vozila.

9.7.2   Zahteve glede zavornega učinka:

| (a) | kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnimi postopki iz odstavka 9.7.1, se blokiranje koles ne sme pojaviti, kolesa pa morajo ostati znotraj preskusnega pasu; |
| --- | --- |

(a)

kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnimi postopki iz odstavka 9.7.1, se blokiranje koles ne sme pojaviti, kolesa pa morajo ostati znotraj preskusnega pasu;

| (b) | pojemek vozila se poveča v 1 sekundi, ko zadnje kolo zapelje čez točko prehoda med površino z majhnim trenjem in površino z velikim trenjem. |
| --- | --- |

(b)

pojemek vozila se poveča v 1 sekundi, ko zadnje kolo zapelje čez točko prehoda med površino z majhnim trenjem in površino z velikim trenjem.

9.8   Zaustavitve zaradi električne okvare sistema ABS:

9.8.1   Preskusni pogoji in postopek:

Preskus iz oddelka 3 te priloge (preskus pri suhi zaustavitvi – aktivirano le eno upravljalo zavore) izvedite pri izključenem električnem sistemu ABS in pod pogoji, ki se uporabljajo za preskušana zavorni sistem in vozilo.

9.8.2   Zahteve glede zavornega učinka:

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 9.8.1:

| (a) | mora biti sistem v skladu z zahtevami glede opozoril o okvari iz odstavka 5.1.13 tega pravilnika in |
| --- | --- |

(a)

mora biti sistem v skladu z zahtevami glede opozoril o okvari iz odstavka 5.1.13 tega pravilnika in

| (b) | morajo biti minimalne zahteve za zavorno pot ali povprečni polni pojemek takšne, kot je določeno v stolpcu 2 oziroma 3 v preglednici iz odstavka 3.3 te priloge pod naslovom „Enokrožni zavorni sistem, zaviranje samo zadnjih koles“. |
| --- | --- |

(b)

morajo biti minimalne zahteve za zavorno pot ali povprečni polni pojemek takšne, kot je določeno v stolpcu 2 oziroma 3 v preglednici iz odstavka 3.3 te priloge pod naslovom „Enokrožni zavorni sistem, zaviranje samo zadnjih koles“.

10.   DELNA NAPAKA PRI PRESKUSU – ZA DVOKROŽNE SISTEME DELOVNE ZAVORE

10.1   Splošne informacije:

| (a) | preskus se uporablja le za vozila, opremljena z dvokrožnimi sistemi delovne zavore; |
| --- | --- |

(a)

preskus se uporablja le za vozila, opremljena z dvokrožnimi sistemi delovne zavore;

| (b) | preskus naj bi potrdil zavorni učinek preostalih podsistemov pri napaki puščanja iz hidravličnega sistema. |
| --- | --- |

(b)

preskus naj bi potrdil zavorni učinek preostalih podsistemov pri napaki puščanja iz hidravličnega sistema.

10.2   Stanje vozila:

| (a) | preskus se uporablja za kategorije vozil L3, L5 in L4; |
| --- | --- |

(a)

preskus se uporablja za kategorije vozil L3, L5 in L4;

| (a) | malo obremenjeno vozilo; |
| --- | --- |

(a)

malo obremenjeno vozilo;

| (c) | odklopljen motor. |
| --- | --- |

(c)

odklopljen motor.

10.3   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(a)

začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (b) | preskusne hitrosti: 50 km/h in 100 km/h ali 0,8 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

(b)

preskusne hitrosti: 50 km/h in 100 km/h ali 0,8 Vmax, kar je manj;

| (c) | sila aktiviranja zavore:







  ročno upravljanje | : | ≤ 250 N; |
| --- | --- | --- | --- |
| nožno upravljanje | : | ≤ 400 N; |

(c)

sila aktiviranja zavore:

ročno upravljanje

:

≤ 250 N;

nožno upravljanje

:

≤ 400 N;

| (d) | število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot šest zaustavitev; |
| --- | --- |

(d)

število zaustavitev: dokler vozilo ne izpolni zahtev glede zavornega učinka, vendar ne več kot šest zaustavitev;

| (e) | spremenite sistem delovne zavore, da se zavorna sila v katerem koli podsistemu popolnoma izniči. Nato za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod pogoji iz tega odstavka; |
| --- | --- |

(e)

spremenite sistem delovne zavore, da se zavorna sila v katerem koli podsistemu popolnoma izniči. Nato za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljalo zavore pod pogoji iz tega odstavka;

| (f) | preskus ponovite za vsak podsistem. |
| --- | --- |

(f)

preskus ponovite za vsak podsistem.

10.4   Zahteve glede zavornega učinka:

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 10.3:

| (a) | mora biti sistem v skladu z zahtevami glede opozoril o okvari iz odstavka 5.1.11 tega pravilnika in |
| --- | --- |

(a)

mora biti sistem v skladu z zahtevami glede opozoril o okvari iz odstavka 5.1.11 tega pravilnika in

| (b) | mora biti zavorna pot (S) ≤ 0,1 V + 0,0117 V2 (pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih) ali povprečni polni pojemek ≥ 3,3 m/s2. |
| --- | --- |

(b)

mora biti zavorna pot (S) ≤ 0,1 V + 0,0117 V2 (pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih) ali povprečni polni pojemek ≥ 3,3 m/s2.

11.   PRESKUS NAPAKE SERVOSISTEMA ZAVIRANJA

11.1   Splošne informacije:

| (a) | preskus se ne izvede, kadar je vozilo opremljeno z drugim ločenim sistemom delovne zavore; |
| --- | --- |

(a)

preskus se ne izvede, kadar je vozilo opremljeno z drugim ločenim sistemom delovne zavore;

| (b) | preskus naj bi potrdil zavorni učinek sistema delovne zavore pri napaki servokrmiljenja. |
| --- | --- |

(b)

preskus naj bi potrdil zavorni učinek sistema delovne zavore pri napaki servokrmiljenja.

11.2   Preskusni pogoji in postopek:

Izvedite preskus iz oddelka 3 te priloge (preskus pri suhi zaustavitvi – aktivirano le eno upravljalo zavore) za vsak sistem delovne zavore z izključenim servokrmiljenjem.

11.3   Zahteve glede zavornega učinka

Kadar se zavore preskušajo v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 11.2, mora biti zavorna pot takšna, kot je določeno v stolpcu 2, povprečni polni pojemek (MFDD) pa takšen, kot je določeno v stolpcu 3 naslednje preglednice:

| Stolpec 1 | Stolpec 2 | | Stolpec 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategorija vozila | ZAVORNE POTI
  (pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih) | | MFDD |
| Enokrožni zavorni sistem |
| L1 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | | ≥ 2,7 m/s2 |
| L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | ≥ 2,7m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2 | ≥ 2,9m/s2 |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 | | ≥ 3,6m/s2 |
| Vozila s kombiniranim zavornim sistemom ali dvokrožnim sistemom delovne zavore |
| VSE | S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2 | | ≥ 2,5 m/s2 |

Stolpec 1

Stolpec 2

Stolpec 3

Kategorija vozila

ZAVORNE POTI

(pri čemer je V določena preskusna hitrost v km/h, S pa zahtevana zavorna pot v metrih)

MFDD

Enokrožni zavorni sistem

L1

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L2

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2

≥ 2,9m/s2

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2

≥ 3,6m/s2

Vozila s kombiniranim zavornim sistemom ali dvokrožnim sistemom delovne zavore

VSE

S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2

≥ 2,5 m/s2

Opozoriti je treba, da se v primeru, da je servokrmiljenje mogoče aktivirati z več kot enim upravljalom, zgornji zavorni učinek doseže, kadar se vsako upravljalo aktivira ločeno.

---

(1)  Preskus pojemanje zavornega učinka zaradi segrevanja se vedno izvede nazadnje.

DODATEK

ALTERNATIVNA METODA ZA DOLOČITEV NAJVEČJEGA KOEFICIENTA ZAVIRANJA (NKZ)

(glej odstavek 1.1.3 te priloge)

1.1   Splošno:

| (a) | s preskusom se določi NKZ za tip vozila pri zaviranju na preskusnih površinah iz odstavkov 1.1.1 in 1.1.2 Priloge 3; |
| --- | --- |

(a)

s preskusom se določi NKZ za tip vozila pri zaviranju na preskusnih površinah iz odstavkov 1.1.1 in 1.1.2 Priloge 3;

| (b) | preskus vključuje številne zaustavitve pri različnih silah na upravljalo zavore. Obe kolesi morata zavirati sočasno do točke pred blokiranjem, da se doseže najvišja stopnja pojemka na dani preskusni površini; |
| --- | --- |

(b)

preskus vključuje številne zaustavitve pri različnih silah na upravljalo zavore. Obe kolesi morata zavirati sočasno do točke pred blokiranjem, da se doseže najvišja stopnja pojemka na dani preskusni površini;

| (c) | najvišja stopnja pojemka vozila je najvišja vrednost, zabeležena med vsemi preskusnimi zaustavitvami; |
| --- | --- |

(c)

najvišja stopnja pojemka vozila je najvišja vrednost, zabeležena med vsemi preskusnimi zaustavitvami;

| (d) | „največji koeficient zaviranja (NKZ)“ se izračuna iz preskusne zaustavitve z najvišjo stopnjo pojemka vozila:

  pri čemer je:







  t | = | čas v sekundah, potreben za zmanjšanje hitrosti vozila s 40 km/h na 20 km/h. |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

„največji koeficient zaviranja (NKZ)“ se izračuna iz preskusne zaustavitve z najvišjo stopnjo pojemka vozila:

pri čemer je:

t

=

čas v sekundah, potreben za zmanjšanje hitrosti vozila s 40 km/h na 20 km/h.

Opomba: Pri vozilih, ki ne morejo doseči preskusne hitrosti 50 km/h, se NKZ izmeri:

pri čemer je:

| t | = | čas v sekundah, potreben za zmanjšanje hitrosti vozila z 0,8 Vmax na (0,8 Vmax – 20), pri čemer se Vmax meri v km/h; |
| --- | --- | --- |

t

=

čas v sekundah, potreben za zmanjšanje hitrosti vozila z 0,8 Vmax na (0,8 Vmax – 20), pri čemer se Vmax meri v km/h;

| (e) | vrednost NKZ se zaokroži na tri decimalna mesta. |
| --- | --- |

(e)

vrednost NKZ se zaokroži na tri decimalna mesta.

1.2   Stanje vozila:

| (a) | preskus se uporablja za vozila kategorij L1 in L3; |
| --- | --- |

(a)

preskus se uporablja za vozila kategorij L1 in L3;

| (b) | protiblokirni zavorni sistem je med hitrostma 40 km/h in 20 km/h izklopljen ali ne deluje; |
| --- | --- |

(b)

protiblokirni zavorni sistem je med hitrostma 40 km/h in 20 km/h izklopljen ali ne deluje;

| (c) | malo obremenjeno; |
| --- | --- |

(c)

malo obremenjeno;

| (d) | odklopljen motor. |
| --- | --- |

(d)

odklopljen motor.

1.3   Preskusni pogoji in postopek:

| (a) | začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

(a)

začetna temperatura zavore: ≥ 55 °C in ≤ 100 °C;

| (b) | preskusna hitrost: 60 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj; |
| --- | --- |

(b)

preskusna hitrost: 60 km/h ali 0,9 Vmax, kar je manj;

| (c) | uporaba zavore: | sočasno aktiviranje obeh upravljal sistema delovne zavore, če je vozilo z njima opremljeno, ali enega upravljala sistema delovne zavore pri sistemu delovne zavore, ki deluje na vseh kolesih; |
| --- | --- | --- |

(c)

uporaba zavore:

sočasno aktiviranje obeh upravljal sistema delovne zavore, če je vozilo z njima opremljeno, ali enega upravljala sistema delovne zavore pri sistemu delovne zavore, ki deluje na vseh kolesih;

| | pri vozilih, opremljenih z enim upravljalom sistema delovne zavore, je morda treba spremeniti zavorni sistem, če se eno od koles ne približuje največjemu pojemku; |
| --- | --- |

pri vozilih, opremljenih z enim upravljalom sistema delovne zavore, je morda treba spremeniti zavorni sistem, če se eno od koles ne približuje največjemu pojemku;

| (d) | sila aktiviranja zavore: | sila za aktiviranje upravljala, s katero se doseže največji pojemek vozila, kot je določeno v odstavku 1.1(c); |
| --- | --- | --- |

(d)

sila aktiviranja zavore:

sila za aktiviranje upravljala, s katero se doseže največji pojemek vozila, kot je določeno v odstavku 1.1(c);

| | med zaviranjem mora biti sila za aktiviranje upravljala nespremenjena; |
| --- | --- |

med zaviranjem mora biti sila za aktiviranje upravljala nespremenjena;

| (e) | število zaustavitev: dokler vozilo ne doseže svoje najvišje stopnje pojemka; |
| --- | --- |

(e)

število zaustavitev: dokler vozilo ne doseže svoje najvišje stopnje pojemka;

| (f) | za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljala zavore pod pogoji iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(f)

za vsako zaustavitev pospešite vozilo do preskusne hitrosti in nato aktivirajte upravljala zavore pod pogoji iz tega odstavka.

---