# Euroopan unionin C 443/2014

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 443 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 57. vuosikerta11. joulukuuta 2014 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 443

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

57. vuosikerta11. joulukuuta 2014

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 443/01 | Komission tiedonanto mittauslaitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/22/EY täytäntöönpanon yhteydessä (Kansainvälisen lakisääteisen metrologian järjestön (OIML) laatimia ohjeellisia asiakirjoja koskevien viittausten sekä olennaisia vaatimuksia vastaavista ohjeellisten asiakirjojen osista laadittua luetteloa koskevien viittausten julkaiseminen (direktiivin 16 artiklan 1 kohta))
   (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 443/02 | Komission tiedonanto mittauslaitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/22/EY täytäntöönpanon yhteydessä (Kansainvälisen lakisääteisen metrologian järjestön (OIML) laatimia ohjeellisia asiakirjoja koskevien viittausten sekä olennaisia vaatimuksia vastaavista ohjeellisten asiakirjojen osista laadittua luetteloa koskevien viittausten julkaisemisen peruuttaminen)
   (
  1
  ) | 6 |
| 2014/C 443/03 | Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen (Asia M.7468 – Oji Holdings / Itochu Corporation / Sales and Production JVs) (
  1
  ) | 6 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2014/C 443/01

Komission tiedonanto mittauslaitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/22/EY täytäntöönpanon yhteydessä (Kansainvälisen lakisääteisen metrologian järjestön (OIML) laatimia ohjeellisia asiakirjoja koskevien viittausten sekä olennaisia vaatimuksia vastaavista ohjeellisten asiakirjojen osista laadittua luetteloa koskevien viittausten julkaiseminen (direktiivin 16 artiklan 1 kohta))
   (
  1
  )

(Kansainvälisen lakisääteisen metrologian järjestön (OIML) laatimia ohjeellisia asiakirjoja koskevien viittausten sekä olennaisia vaatimuksia vastaavista ohjeellisten asiakirjojen osista laadittua luetteloa koskevien viittausten julkaiseminen (direktiivin 16 artiklan 1 kohta))

1

1

2014/C 443/02

Komission tiedonanto mittauslaitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/22/EY täytäntöönpanon yhteydessä (Kansainvälisen lakisääteisen metrologian järjestön (OIML) laatimia ohjeellisia asiakirjoja koskevien viittausten sekä olennaisia vaatimuksia vastaavista ohjeellisten asiakirjojen osista laadittua luetteloa koskevien viittausten julkaisemisen peruuttaminen)
   (
  1
  )

(Kansainvälisen lakisääteisen metrologian järjestön (OIML) laatimia ohjeellisia asiakirjoja koskevien viittausten sekä olennaisia vaatimuksia vastaavista ohjeellisten asiakirjojen osista laadittua luetteloa koskevien viittausten julkaisemisen peruuttaminen)

1

6

2014/C 443/03

Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen (Asia M.7468 – Oji Holdings / Itochu Corporation / Sales and Production JVs) (
  1
  )

1

6

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2014/C 443/04 | Neuvoston päätelmät – Oikeusalan toimijoiden koulutus – keskeinen väline EU:n säännöstön vahvistamisessa | 7 |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 443/05 | Euron kurssi | 10 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2014/C 443/04

Neuvoston päätelmät – Oikeusalan toimijoiden koulutus – keskeinen väline EU:n säännöstön vahvistamisessa

7

Euroopan komissio

2014/C 443/05

Euron kurssi

10

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 443/06 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 11 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2014/C 443/06

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 11.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/1

---

Komission tiedonanto mittauslaitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/22/EY (1) täytäntöönpanon yhteydessä

(Kansainvälisen lakisääteisen metrologian järjestön (OIML) laatimia ohjeellisia asiakirjoja koskevien viittausten sekä olennaisia vaatimuksia vastaavista ohjeellisten asiakirjojen osista laadittua luetteloa koskevien viittausten julkaiseminen (direktiivin 16 artiklan 1 kohta))

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/C 443/01)

MI-007: Taksimittarit

koskee seuraavaa:

OIML R 21 vuodelta 2007

Huomautukset:

Sarakkeessa ”Huomautus” mainitaan OIML R 21:n ja direktiivin 2004/22/EY asianomaisen säännöksen välinen vastaavuus.

Maininnalla ”Kattaa” tarkoitetaan sitä, että

| — | OIML R 21:n ja direktiivin 2004/22/EY vaatimukset ovat identtiset tai |
| --- | --- |

—

OIML R 21:n ja direktiivin 2004/22/EY vaatimukset ovat identtiset tai

| — | OIML R 21:n vaatimus on tiukempi kuin direktiivin 2004/22/EY vaatimus tai |
| --- | --- |

—

OIML R 21:n vaatimus on tiukempi kuin direktiivin 2004/22/EY vaatimus tai

| — | OIML R 21:n vaatimus vastaa kaikilta osin direktiivin 2004/22/EY vaatimuksia (vaikka direktiivissä 2004/22/EY sallittaisiin muita vaihtoehtoja). |
| --- | --- |

—

OIML R 21:n vaatimus vastaa kaikilta osin direktiivin 2004/22/EY vaatimuksia (vaikka direktiivissä 2004/22/EY sallittaisiin muita vaihtoehtoja).

| — | Jos vaatimukset eivät vastaa täysin toisiaan, kattavuus kuvaillaan lyhyesti. |
| --- | --- |

—

Jos vaatimukset eivät vastaa täysin toisiaan, kattavuus kuvaillaan lyhyesti.

Maininnalla ”Ei kata” tarkoitetaan sitä, että direktiivin 2004/22/EY vaatimus joko ei vastaa asianomaista OILM R 21:n vaatimusta tai ei sisälly OILM R 21:een.

Maininnalla ”Ei sovelleta” tarkoitetaan sitä, että direktiivin 2004/22/EY liitteen I vaatimusta ei sovelleta taksimittareihin.

| Mittauslaitedirektiivin keskeiset vaatimukset | OIML R 21 2007 | Huomautus |
| --- | --- | --- |
| LIITE 1 |
| 1.1 | 2.4.5.4; 2.5.5 | Kattaa |
| 1.2 | A.5.4.5 | Kattaa |
| 1.3 | 3.5.2 | Kattaa |
| 1.3.1 | 3.5.1; 5.1.2 | Kattaa |
| 1.3.2 a) | | |
| M1: | | Ei sovelleta |
| M2: | | Ei sovelleta |
| M3: | A.5.4.4 | Kattaa |
| 1.3.2 b) | | Kattaa |
| 1.3.3 a) | | |
| E1 | | Ei sovelleta |
| E2 | | Ei sovelleta |
| E3 | Ensimmäinen virke | A.5.4.3; A.5.4.5; A.5.4.6; A.5.4.7 | Kattaa edellyttäen, että käytetään kenttävoimakkuutta 24 V/m |
| Toinen virke, ensimmäinen luetelmakohta | A.5.4.3.2. | Kattaa |
| Toinen virke, toinen luetelmakohta | | Kattaa edellyttäen, että käytetään standardin ISO 16750-2:2010(E) mukaista testin B nopeaa muutosilmiötä |
| 1.3.3 b) | Liite A | Kattaa |
| 1.3.4 | Liite A | Kattaa |
| 1.4 | | |
| 1.4.1 | A.5.1 | Kattaa |
| 1.4.2 | 5.1.2 | Kattaa |
| 2 | 7.5 | Kattaa |
| 3 | 5.2.6 | Kattaa |
| 4 | | Ei sovelleta |
| 5 | 4.1 | Kattaa |
| 6 | 3.3 | Kattaa |
| 7 | | |
| 7.1 | 4.2.1 | Kattaa |
| 7.2 | 4.1; 4.9.1 | Kattaa |
| 7.3 | | Ei sovelleta |
| 7.4 | | Ei sovelleta |
| 7.5 | 4.1 | Kattaa |
| 7.6 | 4.2.3; 4.11 | Kattaa, kun testausmenettely sisältyy käyttöohjeeseen |
| 8 | | |
| 8.1 | 5.2.3.2 | Kattaa |
| 8.2 | 4.2.5 | Kattaa |
| 8.3 | 4.11.2 | Kattaa |
| 8.4 | 4.10 | Kattaa |
| 8.5 | | Ei sovelleta |
| 9 | | |
| 9.1 | 4.12; 4.12.1 | Kattaa |
| 9.2 | | Ei sovelleta |
| 9.3 | | Ei kata |
| 9.4 | | Ei sovelleta |
| 9.5 | | Ei sovelleta |
| 9.6 | | Ei sovelleta |
| 9.7 | 3.4; 4.9.1 | Kattaa |
| 9.8 | 4.12.2 | Kattaa |
| 10 | | |
| 10.1 | 4.9.1 | Kattaa |
| 10.2 | 4.9.1 | Kattaa |
| 10.3 | 4.9.2 | Kattaa |
| 10.4 | 4.9.1 | Kattaa |
| 10.5 | | Ei sovelleta |
| 11 | | |
| 11.1 | | Ei sovelleta |
| 11.2 | | Ei sovelleta |
| 12 | 4.2.3 | Kattaa |
| LIITE MI-007 |
| Määritelmät | | |
| Taksimittari | 2.1.1 | Kattaa |
| Maksu | 2.3.1.1 | Kattaa |
| Cross-over-nopeus | 2.3.1.2 | Kattaa |
| Tavanomainen laskutapa S (tariffin yksinkertainen soveltaminen) | 2.3.1.3.1 | Kattaa |
| Tavanomainen laskutapa D (tariffin kaksinkertainen soveltaminen) | 2.3.1.3.2 | Kattaa |
| Toiminta-asento | 2.3.3; 2.3.3.1; 2.3.3.2; 2.3.3.3 | Kattaa |
| 1 | 3.1 | Kattaa |
| 2 | 2.3.3.2; 2.3.3.3; 3.1 | Kattaa |
| 3 | 4.3 | Kattaa |
| 4 | 5.2.3; 4.2.2 | Kattaa |
| 5 | 4.2.3; 4.2.5 | Kattaa |
| 6.1 | A.5.4.4 | Kattaa |
| 6.2 | 3.5.1; 3.5.2 | Kattaa |
| 7 | 3.2.1.1 | Kattaa |
| 8 | | |
| 8.1 | Ks. liitteen 1 kohtaan 1.3.3 liittyvä vastaus | Kattaa |
| 8.2 | 5.1.3 | Kattaa |
| 9 | 5.2.5 | Kattaa |
| 10 | 3.1 | Kattaa |
| 11 | 4.5.3.b) | Kattaa |
| 12 | 4.5.4 | Kattaa |
| 13 | 4.9.1 | Kattaa |
| 14.1 | 4.2.4 | Kattaa |
| 14.2 | 4.2.5 | Kattaa, kun OIML R 21 2007:n kohta 4.2.5.i on pakollinen |
| 14.3 | Ks. liitteen 1 kohtaan 8.3 liittyvä vastaus | Kattaa |
| 15.1 | 4.7 | Kattaa |
| 15.2 | 4.7 | Kattaa |
| 15.3 | 4.9.1 | Kattaa |
| 16 | 4.8 | Kattaa |
| 17 | 4.1; 4.14.1 | Kattaa |
| 18 | 5.2.4; 3.2.1.1 | Kattaa |
| 19 | 4.14.1; 4.2.1 | Kattaa |
| 20 | 4.2.1 | Kattaa |
| 21 | 3.3 | Kattaa |
| 22 | 3.7 | Kattaa |
| 23 | 3.4 | Kattaa |

Mittauslaitedirektiivin keskeiset vaatimukset

OIML R 21 2007

Huomautus

LIITE 1

1.1

2.4.5.4; 2.5.5

Kattaa

1.2

A.5.4.5

Kattaa

1.3

3.5.2

Kattaa

1.3.1

3.5.1; 5.1.2

Kattaa

1.3.2 a)

M1:

Ei sovelleta

M2:

Ei sovelleta

M3:

A.5.4.4

Kattaa

1.3.2 b)

Kattaa

1.3.3 a)

E1

Ei sovelleta

E2

Ei sovelleta

E3

Ensimmäinen virke

A.5.4.3; A.5.4.5; A.5.4.6; A.5.4.7

Kattaa edellyttäen, että käytetään kenttävoimakkuutta 24 V/m

Toinen virke, ensimmäinen luetelmakohta

A.5.4.3.2.

Kattaa

Toinen virke, toinen luetelmakohta

Kattaa edellyttäen, että käytetään standardin ISO 16750-2:2010(E) mukaista testin B nopeaa muutosilmiötä

1.3.3 b)

Liite A

Kattaa

1.3.4

Liite A

Kattaa

1.4

1.4.1

A.5.1

Kattaa

1.4.2

5.1.2

Kattaa

2

7.5

Kattaa

3

5.2.6

Kattaa

4

Ei sovelleta

5

4.1

Kattaa

6

3.3

Kattaa

7

7.1

4.2.1

Kattaa

7.2

4.1; 4.9.1

Kattaa

7.3

Ei sovelleta

7.4

Ei sovelleta

7.5

4.1

Kattaa

7.6

4.2.3; 4.11

Kattaa, kun testausmenettely sisältyy käyttöohjeeseen

8

8.1

5.2.3.2

Kattaa

8.2

4.2.5

Kattaa

8.3

4.11.2

Kattaa

8.4

4.10

Kattaa

8.5

Ei sovelleta

9

9.1

4.12; 4.12.1

Kattaa

9.2

Ei sovelleta

9.3

Ei kata

9.4

Ei sovelleta

9.5

Ei sovelleta

9.6

Ei sovelleta

9.7

3.4; 4.9.1

Kattaa

9.8

4.12.2

Kattaa

10

10.1

4.9.1

Kattaa

10.2

4.9.1

Kattaa

10.3

4.9.2

Kattaa

10.4

4.9.1

Kattaa

10.5

Ei sovelleta

11

11.1

Ei sovelleta

11.2

Ei sovelleta

12

4.2.3

Kattaa

LIITE MI-007

Määritelmät

Taksimittari

2.1.1

Kattaa

Maksu

2.3.1.1

Kattaa

Cross-over-nopeus

2.3.1.2

Kattaa

Tavanomainen laskutapa S (tariffin yksinkertainen soveltaminen)

2.3.1.3.1

Kattaa

Tavanomainen laskutapa D (tariffin kaksinkertainen soveltaminen)

2.3.1.3.2

Kattaa

Toiminta-asento

2.3.3; 2.3.3.1; 2.3.3.2; 2.3.3.3

Kattaa

1

3.1

Kattaa

2

2.3.3.2; 2.3.3.3; 3.1

Kattaa

3

4.3

Kattaa

4

5.2.3; 4.2.2

Kattaa

5

4.2.3; 4.2.5

Kattaa

6.1

A.5.4.4

Kattaa

6.2

3.5.1; 3.5.2

Kattaa

7

3.2.1.1

Kattaa

8

8.1

Ks. liitteen 1 kohtaan 1.3.3 liittyvä vastaus

Kattaa

8.2

5.1.3

Kattaa

9

5.2.5

Kattaa

10

3.1

Kattaa

11

4.5.3.b)

Kattaa

12

4.5.4

Kattaa

13

4.9.1

Kattaa

14.1

4.2.4

Kattaa

14.2

4.2.5

Kattaa, kun OIML R 21 2007:n kohta 4.2.5.i on pakollinen

14.3

Ks. liitteen 1 kohtaan 8.3 liittyvä vastaus

Kattaa

15.1

4.7

Kattaa

15.2

4.7

Kattaa

15.3

4.9.1

Kattaa

16

4.8

Kattaa

17

4.1; 4.14.1

Kattaa

18

5.2.4; 3.2.1.1

Kattaa

19

4.14.1; 4.2.1

Kattaa

20

4.2.1

Kattaa

21

3.3

Kattaa

22

3.7

Kattaa

23

3.4

Kattaa

---

(1)  EUVL L 135, 30.4.2004, s. 1.

---

| 11.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/6

---

Komission tiedonanto mittauslaitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/22/EY (1) täytäntöönpanon yhteydessä

(Kansainvälisen lakisääteisen metrologian järjestön (OIML) laatimia ohjeellisia asiakirjoja koskevien viittausten sekä olennaisia vaatimuksia vastaavista ohjeellisten asiakirjojen osista laadittua luetteloa koskevien viittausten julkaisemisen peruuttaminen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/C 443/02)

Taksimittareita (MI-007) koskevien viittausten julkaiseminen, ottaen huomioon OIML R21 vuodelta 2007 (2), peruutetaan 180 päivän kuluttua tästä julkaisemisesta. EY-tyyppitarkastustodistukset, jotka on myönnetty tämän ohjeellisen asiakirjan perusteella ennen sen peruuttamista, ovat voimassa niiden voimassaoloajan päättymiseen asti rajoittamatta tämäntyyppisten laitteiden markkinoille saattamista tai käyttöönottoa.

---

(1)  EUVL L 135, 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 268, 10.11.2009, s. 1.

---

| 11.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/6

---

Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen

(Asia M.7468 – Oji Holdings / Itochu Corporation / Sales and Production JVs)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/C 443/03)

(Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004)

Komissio vastaanotti 27. marraskuuta 2014 ilmoituksen yritysten Oji Green Resources Co., Ltd ja Itochu Enex Co., Ltd välisestä ehdotetusta yrityskeskittymästä. Ilmoituksen tekijä(t) ilmoitti/ilmoittivat 5. joulukuuta 2014 komissiolle peruuttavansa ilmoituksensa.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 11.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/7

---

Neuvoston päätelmät

”Oikeusalan toimijoiden koulutus – keskeinen väline EU:n säännöstön vahvistamisessa”

(2014/C 443/04)

EUROOPAN UNIONI, joka

PALAUTTAA MIELEEN

Euroopan komission 29. kesäkuuta 2006 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle oikeusalan koulutuksesta Euroopan unionissa (KOM(2006) 356 lopullinen),

neuvoston päätöslauselman (2008/C 299/01) tuomareiden, syyttäjien ja oikeuslaitoksen henkilöstön koulutuksesta Euroopan unionissa,

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan h alakohdan ja 82 artiklan 1 kohdan c alakohdan, joissa käsitellään unionin tukea tuomareiden ja oikeuslaitoksen henkilöstön koulutukselle yksityisoikeudellisissa ja rikosasioissa,

Euroopan neuvoston eurooppalaisten tuomareiden konsultatiivisen neuvoston esittämän tuomareiden Magna Cartan 2010, jossa korostetaan, että peruskoulutus ja täydennyskoulutus ovat tuomarien oikeus ja velvollisuus ja että koulutus on tärkeä tekijä tuomarien riippumattomuuden turvaamisessa sekä oikeuslaitoksen laadun ja tehokkuuden varmistamisessa (CCJE(2010) 3 final),

Euroopan komission tiedonannon ”Parannetaan luottamusta oikeuden saatavuuteen EU:ssa: eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen uusi ulottuvuus” (KOM(2011) 551 lopullinen),

neuvoston 27. lokakuuta 2011 antamat päätelmät eurooppalaisesta oikeusalan koulutuksesta (2011/C 361/03),

Euroopan parlamentin 14. maaliskuuta 2012 antaman päätöslauselman oikeusalan koulutuksesta (2012/2575(RSP))

Euroopan komission tiedonannon ”Vuoteen 2020 ulottuva EU:n oikeusasioiden toimintasuunnitelma – luottamuksen, liikkuvuuden ja kasvun lujittaminen unionissa” (COM(2014) 144 final),

Eurooppa-neuvoston 27. kesäkuuta 2014 määrittelemät strategiset suuntaviivat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, joiden mukaan ”lisätoimet ovat vielä tarpeen [...], jotta voidaan kehittää alan toimijoiden koulutusta” (EUCO 79/14),

KOROSTAA seuraavaa:

Tuomareilla, syyttäjillä ja muilla oikeusalan toimijoilla on perustava merkitys Euroopan unionin oikeuden noudattamisen takaamisessa.

Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä oikeus, oikeudellinen yhteistyö mukaan lukien, on kehittynyt täysimittaiseksi EU:n politiikan alaksi; Euroopan oikeusaluetta on nyt vahvistettava; koulutus on avainasemassa varmistettaessa, että EU:n lainsäädännössä säädetyt oikeudet tulevat todellisuudeksi, että jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien toiminta tehostuu ja että oikeusalan toimijat luottavat toistensa oikeusjärjestelmiin. Tämän pitäisi vuorostaan sujuvoittaa rajatylittäviä menettelyjä ja tuomioiden tunnustamista;

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE seuraavaa:

| 1. | Yhteensä yli 210 000 oikeusalan toimijaa – tuomaria, syyttäjää, tuomioistuimen henkilöstön jäsentä, asianajajaa, notaaria ja ulosottomiestä – osallistui EU-oikeutta käsitelleeseen koulutukseen vuosina 2011–2013, kuten eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevista komission vuotuisista raporteista ilmenee. |
| --- | --- |

1.

Yhteensä yli 210 000 oikeusalan toimijaa – tuomaria, syyttäjää, tuomioistuimen henkilöstön jäsentä, asianajajaa, notaaria ja ulosottomiestä – osallistui EU-oikeutta käsitelleeseen koulutukseen vuosina 2011–2013, kuten eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevista komission vuotuisista raporteista ilmenee.

| 2. | On levitetty hyviä käytäntöjä tuomareiden, syyttäjien, asianajajien ja tuomioistuinhenkilöstön kouluttamisen alalla ja annettu suosituksia näiden ammattien koulutuksen parantamisesta, mikä on tuloksena Euroopan parlamentin vuonna 2012 ehdottamasta eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevasta pilottihankkeesta, jonka Euroopan komissio toteutti vuosina 2013 ja 2014. |
| --- | --- |

2.

On levitetty hyviä käytäntöjä tuomareiden, syyttäjien, asianajajien ja tuomioistuinhenkilöstön kouluttamisen alalla ja annettu suosituksia näiden ammattien koulutuksen parantamisesta, mikä on tuloksena Euroopan parlamentin vuonna 2012 ehdottamasta eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevasta pilottihankkeesta, jonka Euroopan komissio toteutti vuosina 2013 ja 2014.

| 3. | On hyväksytty oikeusalan ohjelma (1) kaudelle 2014–2020, jonka tavoitteena on tukea ja edistää oikeusalan koulutusta yhteisen oikeus- ja oikeudenkäyttökulttuurin luomiseksi ja jonka kokonaisbudjetista 35 prosenttia, eli 132 miljoonaa euroa, on suunnattu tähän tavoitteeseen. |
| --- | --- |

3.

On hyväksytty oikeusalan ohjelma (1) kaudelle 2014–2020, jonka tavoitteena on tukea ja edistää oikeusalan koulutusta yhteisen oikeus- ja oikeudenkäyttökulttuurin luomiseksi ja jonka kokonaisbudjetista 35 prosenttia, eli 132 miljoonaa euroa, on suunnattu tähän tavoitteeseen.

| 4. | Tuomarit ja syyttäjät osallistuvat entistä enemmän vaihtoihin ja muihin rajatylittäviin koulutustapahtumiin, joita Euroopan juridinen koulutusverkosto (EJTN) on toteuttanut, järjestänyt ja koordinoinut viime vuosina; |
| --- | --- |

4.

Tuomarit ja syyttäjät osallistuvat entistä enemmän vaihtoihin ja muihin rajatylittäviin koulutustapahtumiin, joita Euroopan juridinen koulutusverkosto (EJTN) on toteuttanut, järjestänyt ja koordinoinut viime vuosina;

TOTEAA seuraavaa:

| 1. | Vaikka tilanne on kohentunut, on tehostettava toimia, jotta saavutettaisiin kunnianhimoinen tavoite, jonka mukaan puolet (noin 700 000) kaikista oikeusalan toimijoista osallistuu EU-oikeutta käsittelevään koulutukseen vuosina 2011–2020. |
| --- | --- |

1.

Vaikka tilanne on kohentunut, on tehostettava toimia, jotta saavutettaisiin kunnianhimoinen tavoite, jonka mukaan puolet (noin 700 000) kaikista oikeusalan toimijoista osallistuu EU-oikeutta käsittelevään koulutukseen vuosina 2011–2020.

| 2. | Oikeusalan toimijoiden koulutustarpeisiin ei ole vielä täysin vastattu, ja tilanne vaihtelee oikeusalan ammatista ja jäsenvaltiosta toiseen. |
| --- | --- |

2.

Oikeusalan toimijoiden koulutustarpeisiin ei ole vielä täysin vastattu, ja tilanne vaihtelee oikeusalan ammatista ja jäsenvaltiosta toiseen.

| 3. | Hyviä käytäntöjä on levitettävä laajalti, päivitettävä, kierrätettävä ja vaihdettava oikeusalan eri ammattien välisesti. |
| --- | --- |

3.

Hyviä käytäntöjä on levitettävä laajalti, päivitettävä, kierrätettävä ja vaihdettava oikeusalan eri ammattien välisesti.

| 4. | Oikeusalan toimijoiden osallistumista koulutustapahtumiin voivat yhä haitata esimerkiksi ajan tai määrärahojen puute, EU-oikeutta käsittelevien kurssien puute tai rajatylittäviiin koulutustapahtumiin osallistumisen edellyttämän oikeusalan kielitaidon puuttuminen. |
| --- | --- |

4.

Oikeusalan toimijoiden osallistumista koulutustapahtumiin voivat yhä haitata esimerkiksi ajan tai määrärahojen puute, EU-oikeutta käsittelevien kurssien puute tai rajatylittäviiin koulutustapahtumiin osallistumisen edellyttämän oikeusalan kielitaidon puuttuminen.

| 5. | EU:n tasolla EJTN:llä on parhaat edellytykset koordinoida jäsenistönsä kautta kansallista koulutustoimintaa ja kehittää rajatylittävää koulutustarjontaa tuomareille ja syyttäjille; se on saanut entistä enemmän Euroopan unionin tukea osarahoituksen muodossa viime vuosina; |
| --- | --- |

5.

EU:n tasolla EJTN:llä on parhaat edellytykset koordinoida jäsenistönsä kautta kansallista koulutustoimintaa ja kehittää rajatylittävää koulutustarjontaa tuomareille ja syyttäjille; se on saanut entistä enemmän Euroopan unionin tukea osarahoituksen muodossa viime vuosina;

KEHOTTAA KANSALLISIA OIKEUSALAN KOULUTUKSEN TARJOAJIA JA OIKEUSALAN TOIMIJOIDEN KOULUTUKSEN TARJOAJIA

| 1. | ottamaan järjestelmällisesti EU-oikeutta ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjaa käsittelevän koulutuksen kansallisen tason peruskoulutukseen ja jatkokoulutustoimintaan, kun oikeudellisten tai ammatillisten tehtävien asianmukainen suorittaminen tätä edellyttää; |
| --- | --- |

1.

ottamaan järjestelmällisesti EU-oikeutta ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjaa käsittelevän koulutuksen kansallisen tason peruskoulutukseen ja jatkokoulutustoimintaan, kun oikeudellisten tai ammatillisten tehtävien asianmukainen suorittaminen tätä edellyttää;

| 2. | toteuttamaan tarvittaessa jatkotoimia eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevan pilottihankkeen tuottamien parhaiden käytäntöjen ja suositusten pohjalta; |
| --- | --- |

2.

toteuttamaan tarvittaessa jatkotoimia eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevan pilottihankkeen tuottamien parhaiden käytäntöjen ja suositusten pohjalta;

| 3. | helpottamaan sitä, että toisessa jäsenvaltiossa järjestetyt tai eurooppalaisen kouluttajan tarjoamat EU-oikeutta käsittelevät rajatylittävät koulutustapahtumat tunnustetaan mahdollisia olemassa olevia kansallisia koulutusvaatimuksia vastaaviksi; |
| --- | --- |

3.

helpottamaan sitä, että toisessa jäsenvaltiossa järjestetyt tai eurooppalaisen kouluttajan tarjoamat EU-oikeutta käsittelevät rajatylittävät koulutustapahtumat tunnustetaan mahdollisia olemassa olevia kansallisia koulutusvaatimuksia vastaaviksi;

| 4. | tehostamaan tarvittaessa luotettavan tiedon keruuta koulutuksesta ja tämän tiedon vaihtoa komission kanssa, jotta komissio voi vielä lisätä eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevan vuotuisen raportointinsa täsmällisyyttä; |
| --- | --- |

4.

tehostamaan tarvittaessa luotettavan tiedon keruuta koulutuksesta ja tämän tiedon vaihtoa komission kanssa, jotta komissio voi vielä lisätä eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevan vuotuisen raportointinsa täsmällisyyttä;

| 5. | tukemaan vapaiden oikeusalan ammattien kansallisten järjestöjen tarjoaman koulutuksen koordinointia niiden omien EU:n tason yksikköjensä kautta; |
| --- | --- |

5.

tukemaan vapaiden oikeusalan ammattien kansallisten järjestöjen tarjoaman koulutuksen koordinointia niiden omien EU:n tason yksikköjensä kautta;

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA

| 1. | muuttamaan Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2014 asettaman oikeusalan toimijoiden koulutusta koskevan prioriteetin konkreettisiksi toimenpiteiksi






  — | myöntämällä tarvittavat talousarviomäärärahat asianmukaisen koulutustarjonnan kehittämiseen ja |
| --- | --- | --- |

1.

muuttamaan Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2014 asettaman oikeusalan toimijoiden koulutusta koskevan prioriteetin konkreettisiksi toimenpiteiksi

—

myöntämällä tarvittavat talousarviomäärärahat asianmukaisen koulutustarjonnan kehittämiseen ja

| — | antamalla oikeusalan toimijoille mahdollisuuksia osallistua tarjottuun koulutukseen; |
| --- | --- |

—

antamalla oikeusalan toimijoille mahdollisuuksia osallistua tarjottuun koulutukseen;

| 2. | harkitsemaan EJTN:lle osoittamansa taloudellisen tuen lisäämistä tai ainakin säilyttämään sen ennallaan ottaen huomioon EJTN:n oikeudellisen kehyksen ja jäsenvaltioiden suoran osarahoituksen eräille EJTN.n koulutustoimille merkityksellisten koulutustarpeiden mukaisesti, jotta EU:n rahoitusosuus täydentäisi niitä ja verkosto voisi kehittää edelleen toimintaansa, kuten vaihdot ja rajatylittävä koulutus; |
| --- | --- |

2.

harkitsemaan EJTN:lle osoittamansa taloudellisen tuen lisäämistä tai ainakin säilyttämään sen ennallaan ottaen huomioon EJTN:n oikeudellisen kehyksen ja jäsenvaltioiden suoran osarahoituksen eräille EJTN.n koulutustoimille merkityksellisten koulutustarpeiden mukaisesti, jotta EU:n rahoitusosuus täydentäisi niitä ja verkosto voisi kehittää edelleen toimintaansa, kuten vaihdot ja rajatylittävä koulutus;

| 3. | tukemaan luotettavan tiedon keruuta tältä alalta; |
| --- | --- |

3.

tukemaan luotettavan tiedon keruuta tältä alalta;

PYYTÄÄ EUROOPAN KOMISSIOTA

| 1. | hyödyntämään jäsenvaltioiden ja sidosryhmien saatavilla olevaa asiantuntemusta ja ottamaan huomioon EJTN:n tekemän onnistuneen työn ja eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevan pilottihankkeen tulokset, kun se harkitsee suosituksen laatimista kaikki oikeusalan ammatit kattavista koulutusstandardeista; |
| --- | --- |

1.

hyödyntämään jäsenvaltioiden ja sidosryhmien saatavilla olevaa asiantuntemusta ja ottamaan huomioon EJTN:n tekemän onnistuneen työn ja eurooppalaista oikeusalan koulutusta koskevan pilottihankkeen tulokset, kun se harkitsee suosituksen laatimista kaikki oikeusalan ammatit kattavista koulutusstandardeista;

| 2. | jatkamaan raportointia oikeusalan toimijoiden osallistumisesta EU-oikeutta ja muiden jäsenvaltioiden oikeutta käsittelevään koulutukseen; |
| --- | --- |

2.

jatkamaan raportointia oikeusalan toimijoiden osallistumisesta EU-oikeutta ja muiden jäsenvaltioiden oikeutta käsittelevään koulutukseen;

| 3. | järjestämään säännöllisesti EU-tason kokouksia oikeusalan toimijoiden koulutuksessa toimivien sidosryhmien kanssa, jotta saadaan tietoa tilanteen kehittymisestä ja autetaan laatimaan tarvittaessa uusia parannuksia eurooppalaiseen oikeusalan koulutukseen; |
| --- | --- |

3.

järjestämään säännöllisesti EU-tason kokouksia oikeusalan toimijoiden koulutuksessa toimivien sidosryhmien kanssa, jotta saadaan tietoa tilanteen kehittymisestä ja autetaan laatimaan tarvittaessa uusia parannuksia eurooppalaiseen oikeusalan koulutukseen;

| 4. | järjestämään erityisiä EU-tason kokouksia sidosryhmien kanssa, jotta kartoitetaan olemassa olevia koulutustoimia, määritellään mahdollisia puutteita ja ehdotetaan parannuksia painottaen erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjaa soveltavien oikeusalan toimijoiden ja virkamiesten koulutusta; |
| --- | --- |

4.

järjestämään erityisiä EU-tason kokouksia sidosryhmien kanssa, jotta kartoitetaan olemassa olevia koulutustoimia, määritellään mahdollisia puutteita ja ehdotetaan parannuksia painottaen erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjaa soveltavien oikeusalan toimijoiden ja virkamiesten koulutusta;

| 5. | kannustamaan joko julkisia tai tapauksen mukaan yksityisiä koulutuksen tarjoajia, jotta ne järjestäisivät oikeusalan ammattilaisille enemmän koulutusta EU-oikeuden alalla ja vieraiden kielten oikeudellisen kielenkäytön alalla pitäen lähtökohtana, että koulutuksen on oltava laadukasta ja kustannustehokasta; |
| --- | --- |

5.

kannustamaan joko julkisia tai tapauksen mukaan yksityisiä koulutuksen tarjoajia, jotta ne järjestäisivät oikeusalan ammattilaisille enemmän koulutusta EU-oikeuden alalla ja vieraiden kielten oikeudellisen kielenkäytön alalla pitäen lähtökohtana, että koulutuksen on oltava laadukasta ja kustannustehokasta;

| 6. | käsittelemään tuomioistuinhenkilöstön koulutustilannetta, muun muassa EU-oikeutta koskevan koulutuksen parantamiseksi sellaisen henkilöstön osalta, jonka tehtäviin kuuluu EU-oikeuden elementtejä, ja tarvittaessa tuomioistuinhenkilöstön koulutuksen tarjoajien rajatylittävän yhteistyön helpottamiseksi; |
| --- | --- |

6.

käsittelemään tuomioistuinhenkilöstön koulutustilannetta, muun muassa EU-oikeutta koskevan koulutuksen parantamiseksi sellaisen henkilöstön osalta, jonka tehtäviin kuuluu EU-oikeuden elementtejä, ja tarvittaessa tuomioistuinhenkilöstön koulutuksen tarjoajien rajatylittävän yhteistyön helpottamiseksi;

| 7. | lisäämään asteittain EU:n talousarviovaatimusten ja -menettelyjen mukaisesti taloudellista tukea Euroopan juridiselle koulutusverkostolle, joka on keskeinen väline parannettaessa tuomarien ja syyttäjien koulutusta EU:ssa; |
| --- | --- |

7.

lisäämään asteittain EU:n talousarviovaatimusten ja -menettelyjen mukaisesti taloudellista tukea Euroopan juridiselle koulutusverkostolle, joka on keskeinen väline parannettaessa tuomarien ja syyttäjien koulutusta EU:ssa;

| 8. | lisäämään taloudellista tukea rajatylittäville koulutushankkeille oikeusalan vuosien 2014–2020 rahoitusohjelmassa tarkoitetulla tavalla ja samalla vähentämään osallistujien hallinnollista taakkaa; |
| --- | --- |

8.

lisäämään taloudellista tukea rajatylittäville koulutushankkeille oikeusalan vuosien 2014–2020 rahoitusohjelmassa tarkoitetulla tavalla ja samalla vähentämään osallistujien hallinnollista taakkaa;

| 9. | kehittämään edelleen Euroopan oikeusportaalin koulutusosiota, e-oppiminen mukaan lukien, Euroopan oikeusalan koulutuksen kehittämisen tehokkaana välineenä. |
| --- | --- |

9.

kehittämään edelleen Euroopan oikeusportaalin koulutusosiota, e-oppiminen mukaan lukien, Euroopan oikeusalan koulutuksen kehittämisen tehokkaana välineenä.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1382/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, oikeusalan ohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 73).

---

Euroopan komissio

| 11.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/10

---

Euron kurssi (1)

10. joulukuuta 2014

(2014/C 443/05)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2392 |
| JPY | Japanin jeniä | 147,33 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4397 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,78975 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3276 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2024 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,8765 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,618 |
| HUF | Unkarin forinttia | 307,21 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,45280 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1619 |
| RON | Romanian leuta | 4,4430 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,8000 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4846 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4186 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,6059 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6034 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6263 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 369,94 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 14,2430 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,6526 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6680 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 298,55 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,3088 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 55,250 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 67,2763 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,658 |
| BRL | Brasilian realia | 3,2105 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,8541 |
| INR | Intian rupiaa | 76,9233 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2392

JPY

Japanin jeniä

147,33

DKK

Tanskan kruunua

7,4397

GBP

Englannin puntaa

0,78975

SEK

Ruotsin kruunua

9,3276

CHF

Sveitsin frangia

1,2024

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,8765

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,618

HUF

Unkarin forinttia

307,21

LTL

Liettuan litiä

3,45280

PLN

Puolan zlotya

4,1619

RON

Romanian leuta

4,4430

TRY

Turkin liiraa

2,8000

AUD

Australian dollaria

1,4846

CAD

Kanadan dollaria

1,4186

HKD

Hongkongin dollaria

9,6059

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6034

SGD

Singaporen dollaria

1,6263

KRW

Etelä-Korean wonia

1 369,94

ZAR

Etelä-Afrikan randia

14,2430

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,6526

HRK

Kroatian kunaa

7,6680

IDR

Indonesian rupiaa

15 298,55

MYR

Malesian ringgitiä

4,3088

PHP

Filippiinien pesoa

55,250

RUB

Venäjän ruplaa

67,2763

THB

Thaimaan bahtia

40,658

BRL

Brasilian realia

3,2105

MXN

Meksikon pesoa

17,8541

INR

Intian rupiaa

76,9233

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 11.12.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 443/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 443/11

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2014/C 443/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”HOLLANDSE GEITENKAAS”

EY-nro: NL-PGI-0005-01176–6.11.2013

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Hollandse geitenkaas”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Alankomaat

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuoteluokka

Tuoteluokka

Luokka 1.3: Juustot

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Hollandse geitenkaas” on perinteinen maantieteellinen nimitys Alankomaissa tuotetulle luonnollisesti tai foliossa kypsytetylle puolikovalle juustolle, jonka valmistus, jossa käytetään Alankomaissa sijaitsevilta vuohitiloilta tulevaa vuohenmaitoa, muistuttaa goudajuuston valmistustapaa. ”Hollandse geitenkaas” kypsytetään valmiiksi tuotteeksi luonnollisesti, jolloin siihen muodostuu kuori, tai kuorettomana juustona foliopakkauksessa. Kuoren muodostava luonnollinen kypsytys saa tapahtua vain Alankomaissa. Kypsytysaika on neljä viikkoa ja vähintään 25 päivää.

Ominaisuudet:

Ominaisuudet:

| Väri | : | Juuston kypsyessä sen väri muuttuu nuoren ja kypsän ”Hollandse geitenkaasin” valkoisesta väristä pitkään kypsytetyn vuohenjuuston norsunluunväriseksi. |
| --- | --- | --- |
| Rakenne | : | Neljän viikon ikäinen ”Hollandse geitenkaas” on pehmeää tai taipuisaa. Kuivumisen edetessä siitä tulee kiinteämpää. |
| Koostumus | : | Juustoloissa käytettävän maidon rasvapitoisuus on 2,8–6,2 prosenttia ja valkuaispitoisuus 2,6–4,4 prosenttia.
  Juustoon voidaan lisätä yrttejä, mausteita tai kasviksia, kuten nokkosta, sarviapilaa, timjamia tai tomaattia, sillä edellytyksellä, että niiden luonteenomainen maku tulee esiin juustossa. |
| Rasvapitoisuus | : | Vähintään 50,0 prosenttia ja enintään 60,0 prosenttia, kuiva-aineesta. |
| Kosteuspitoisuus | : | Enintään 44 prosenttia 14 päivän kuluttua juoksettumisesta. |
| Suolapitoisuus | : | Enintään 4,1 prosenttia kuiva-aineesta. |
| Maku | : | Pehmeä, mieto ja raikas. Maku ja väri voimistuvat kypsymisen edetessä. |
| Leikkuupinta | : | Juuston leikkuupinta on joko tasainen tai siinä voi olla tasaisesti tai epätasaisesti jakautuneita koloja. |
| Kuori | : | Luonnollisesti kypsytetyn juuston kuori on tiivis, sileä, kuiva, puhdas ja vailla homekasvustoa. Folioon pakattuun ”Hollandse geitenkaasiin” ei muodostu kovaa kuorta, mutta sekin puristetaan ja suolataan. Foliossa kypsytetyn ”Hollandse geitenkaas” -juuston on oltava tiivis, sileä, kuiva, puhdas ja vailla homekasvustoa. |
| Kypsymislämpötila | : | luonnollisessa kypsytyksessä 10–14 °C ja foliokypsytyksessä 4–7 °C. |
| Ikä | : | Juusto on valmis kulutettavaksi vähintään 28 päivän kypsymisen jälkeen, mutta kypsyminen voi kestää myös yli vuoden. |

Väri

:

Juuston kypsyessä sen väri muuttuu nuoren ja kypsän ”Hollandse geitenkaasin” valkoisesta väristä pitkään kypsytetyn vuohenjuuston norsunluunväriseksi.

Rakenne

:

Neljän viikon ikäinen ”Hollandse geitenkaas” on pehmeää tai taipuisaa. Kuivumisen edetessä siitä tulee kiinteämpää.

Koostumus

:

Juustoloissa käytettävän maidon rasvapitoisuus on 2,8–6,2 prosenttia ja valkuaispitoisuus 2,6–4,4 prosenttia.

Juustoon voidaan lisätä yrttejä, mausteita tai kasviksia, kuten nokkosta, sarviapilaa, timjamia tai tomaattia, sillä edellytyksellä, että niiden luonteenomainen maku tulee esiin juustossa.

Rasvapitoisuus

:

Vähintään 50,0 prosenttia ja enintään 60,0 prosenttia, kuiva-aineesta.

Kosteuspitoisuus

:

Enintään 44 prosenttia 14 päivän kuluttua juoksettumisesta.

Suolapitoisuus

:

Enintään 4,1 prosenttia kuiva-aineesta.

Maku

:

Pehmeä, mieto ja raikas. Maku ja väri voimistuvat kypsymisen edetessä.

Leikkuupinta

:

Juuston leikkuupinta on joko tasainen tai siinä voi olla tasaisesti tai epätasaisesti jakautuneita koloja.

Kuori

:

Luonnollisesti kypsytetyn juuston kuori on tiivis, sileä, kuiva, puhdas ja vailla homekasvustoa. Folioon pakattuun ”Hollandse geitenkaasiin” ei muodostu kovaa kuorta, mutta sekin puristetaan ja suolataan. Foliossa kypsytetyn ”Hollandse geitenkaas” -juuston on oltava tiivis, sileä, kuiva, puhdas ja vailla homekasvustoa.

Kypsymislämpötila

:

luonnollisessa kypsytyksessä 10–14 °C ja foliokypsytyksessä 4–7 °C.

Ikä

:

Juusto on valmis kulutettavaksi vähintään 28 päivän kypsymisen jälkeen, mutta kypsyminen voi kestää myös yli vuoden.

Muut ominaisuudet:

Muut ominaisuudet:

Juuston muoto voi olla litteä lieriö, suorakulmainen, lohko tai pitkänomainen ja sen paino voi olla 1,5–20 kilogrammaa. Litteällä lieriöllä tarkoitetaan pyöreää muotoa, jonka kupera sivu kääntyy pehmeästi ylä- ja alapuoleksi ja jonka korkeus on neljänneksestä puoleen halkaisijasta. Suorakulmaisella muodolla tarkoitetaan litteää lieriötä, jonka toinen reuna muodostaa suoran kulman. Pitkänomaisella muodolla tarkoitetaan suorakaiteen muotoista juustoa.

Vuohenmaito juoksutetaan 28–32 asteen lämpötilassa käyttäen eläin- tai mikrobiperäistä juoksetetta. Juoksetteen kanssa maitoon lisätään mikrobisekoiteviljelmä, joka sisältää ”Hollandse geitenkaasille” soveltuvia mesofiilisiä hapatusbakteereita, jotka koostuvat Lactococcus-varianteista, enimmäkseen yhdessä Leuconostoc-varianttien ja mahdollisesti yhdessä termofiilisten Lactobacillus- ja/tai Lactococcus-lajien kanssa.

Lactococcus

Leuconostoc

Lactobacillus

Lactococcus

Vakioidun suolaliemen lämpötila, suolapitoisuus ja pH pidetään mahdollisimman muuttumattomana. ”Hollandse geitenkaas” suolataan liemessä, jonka suolapitoisuus on 17–20 Baumén asteikolla, pH alle 4,8 ja lämpötila 10–16 °C.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

”Hollandse geitenkaasin” valmistukseen käytetään hollantilaisilta lypsykuttutiloilta saatua pastöroitua vuohen täysmaitoa, vuohenmaitoheraa tai -kermaa taikka kokonaan tai osittain kuorittua vuohenmaitoa.

Muiden eläinten maidon käyttö ei ole sallittua.

Puolikova ”Hollandse geitenkaas” valmistetaan hollantilaisen valkoisen vuohirodun tai sen ja muiden lypsyvuohirotujen risteytyksestä saatujen kuttujen maidosta.

Alankomaiden vuohenmaidon tasalaatuisuus ja mieto maku ovat tulosta valvotusta kasvatusjärjestelmästä, kasvattajien osaamisesta ja (ketjun kattavasta) laadunvarmistusohjelmasta.

Laadunvarmistusohjelman ansiosta lypsykuttujen pitäjä voi taata vuohenmaidon tasaisen korkean laadun. Ohjelmaan sisältyy vaatimuksia esimerkiksi tilojen hygieniasta, eläinlääkkeistä, eläinten terveydestä ja hyvinvoinnista, rehusta, juomavedestä, lypsämisestä ja jäähdytyksestä.

Lypsykuttutilojen laadunvarmistusohjelma täyttää vähintään EU:n vahvistamat hygieniamääräykset, ja sitä valvoo Alankomaiden meijerituotteiden laatuasioiden keskusvirasto COKZ (Centraal Orgaan voor Kwaliteitsaangelegenheden in de Zuivel).

Jokaisesta vuohenmaidon toimituserästä otetaan näytteet, joista tutkitaan rasva- ja valkuaispitoisuus ja joukko laatutekijöitä. Kasvattajalle maidosta maksettava hinta määräytyy näiden laatutietojen perusteella. Koko prosessia eli näytteiden ottoa, analysointia ja tutkimustulosten käsittelyä valvoo COKZ.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Alankomaalaisen vuohen ravinto koostuu Alankomaista peräisin olevasta nurmi- ja maissisäilörehusta, rehupelleteistä ja oljista. Lisäravintona sallittuja ovat esimerkiksi pellavansiemenet, puristerehu ja panimomäski. Muualta hankitun rehun on täytettävä lypsykuttutilojen laadunvarmistusohjelman sekä EU:n eläinten ruokintaa koskevan lainsäädännön vaatimukset. Eläimille ei saa antaa ravintoa, joka voi vaikuttaa haitallisesti maitoon ja juustoon (esimerkiksi tuoksuun tai mietoon makuun), kuten sipulia.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Maito, jota käytetään ”Hollandse geitenkaasin” valmistukseen, tulee Alankomaissa sijaitsevilta lypsykuttutiloilta. ”Hollandse geitenkaasin” tuotanto ja luonnollinen kypsytys tapahtuvat Alankomaissa.

Tuotantoprosessille ominaisia vaiheita ovat seuraavat:

| — | Vuohenmaito lypsetään tiloilla, jotka säilyttävät enintään 8 lypsykerran maidon jäähdytetyissä tilatankeissa enintään 6 asteen lämpötilassa. |
| --- | --- |

—

Vuohenmaito lypsetään tiloilla, jotka säilyttävät enintään 8 lypsykerran maidon jäähdytetyissä tilatankeissa enintään 6 asteen lämpötilassa.

| — | Erikoiskoulutuksen saaneet maitoauton kuljettajat keräävät maidon, ottavat siitä näytteet ja toimittavat sen juustoloihin. |
| --- | --- |

—

Erikoiskoulutuksen saaneet maitoauton kuljettajat keräävät maidon, ottavat siitä näytteet ja toimittavat sen juustoloihin.

| — | Juustolat ottavat maidon vastaan ja varastoivat sen tankkeihin. |
| --- | --- |

—

Juustolat ottavat maidon vastaan ja varastoivat sen tankkeihin.

| — | Ennen juuston valmistusta maito pastöroidaan vähintään 71,8 asteessa vähintään 15 sekunnin ajan, ja pastöroituun maitoon lisätään juoksete ja hapate. |
| --- | --- |

—

Ennen juuston valmistusta maito pastöroidaan vähintään 71,8 asteessa vähintään 15 sekunnin ajan, ja pastöroituun maitoon lisätään juoksete ja hapate.

| — | Juoksettumisen ja käsittelyn jälkeen poistetaan hera, ja juusto siirretään astioihin puristettavaksi. |
| --- | --- |

—

Juoksettumisen ja käsittelyn jälkeen poistetaan hera, ja juusto siirretään astioihin puristettavaksi.

| — | Juusto liotetaan suolaliemessä. Liotusaika riippuu juuston halkaisijasta ja muodosta. Suolapitoisuus juustossa saa olla enintään 4,1 prosenttia kuiva-aineesta. |
| --- | --- |

—

Juusto liotetaan suolaliemessä. Liotusaika riippuu juuston halkaisijasta ja muodosta. Suolapitoisuus juustossa saa olla enintään 4,1 prosenttia kuiva-aineesta.

| — | Juustoa kypsytetään luonnollisesti vähintään 25 päivää tarkkaan valvotuissa olosuhteissa. Juustoja käännellään säännöllisesti ja ne suojataan homeen muodostumiselta erityisellä pinnoitteella. Kypsytyslämpötila on 10–14 °C. Luonnollinen kypsytys ja kuorenmuodostus tapahtuvat Alankomaissa, jotta voidaan valvoa kuoren säilymistä kuivana. Kypsytysaika ja -lämpötila ovat tärkeitä juuston toivottujen aistinvaraisten ominaisuuksien kehittymisen kannalta. ”Hollandse geitenkaasin” laatu ja maku perustuvat osaamiseen, joka on kehittynyt Alankomaissa puolikovan juuston kypsytyksen alalla. Folioon pakattua juustoa kypsytetään 25 päivää kylmätilassa 4–7 asteen lämpötilassa. Foliopakatun juuston tapauksessa kypsytys voi tapahtua myös muualla kuin Alankomaissa, koska folion takia on tarpeen seurata ainoastaan lämpötilaa ja kypsytykseen liittyvällä osaamisella on vähemmän merkitystä. |
| --- | --- |

—

Juustoa kypsytetään luonnollisesti vähintään 25 päivää tarkkaan valvotuissa olosuhteissa. Juustoja käännellään säännöllisesti ja ne suojataan homeen muodostumiselta erityisellä pinnoitteella. Kypsytyslämpötila on 10–14 °C. Luonnollinen kypsytys ja kuorenmuodostus tapahtuvat Alankomaissa, jotta voidaan valvoa kuoren säilymistä kuivana. Kypsytysaika ja -lämpötila ovat tärkeitä juuston toivottujen aistinvaraisten ominaisuuksien kehittymisen kannalta. ”Hollandse geitenkaasin” laatu ja maku perustuvat osaamiseen, joka on kehittynyt Alankomaissa puolikovan juuston kypsytyksen alalla. Folioon pakattua juustoa kypsytetään 25 päivää kylmätilassa 4–7 asteen lämpötilassa. Foliopakatun juuston tapauksessa kypsytys voi tapahtua myös muualla kuin Alankomaissa, koska folion takia on tarpeen seurata ainoastaan lämpötilaa ja kypsytykseen liittyvällä osaamisella on vähemmän merkitystä.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Ei sovelleta.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Jokainen luonnollisesti kypsytetty ”Hollandse geitenkaas” -juusto merkitään kaseiinimerkillä, jossa lukee ”Hollandse geitenkaas”. Foliokypsytettyyn ”Hollandse geitenkaasiin” kaseiinimerkkiä ei laiteta.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue, jota hakemus koskee, on Alankomaiden kuningaskunnan eurooppalainen osa. Alue tunnetaan myös perinteisellä nimellä Hollanti.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisen alueen erityisyys

Yhteenveto

Yhteenveto

Alankomaiden maaperän ja ilmasto-olosuhteiden ansiosta maa on kautta aikojen soveltunut erittäin hyvin maanviljelyn ja kotieläintalouden harjoittamiseen, myös lypsykuttujen kasvatukseen.

Tämä yhdistettynä lypsyrotujen käyttöön ja käytettyihin ruokinta- ja kasvatusmenetelmiin, juustonvalmistuksen pitkään perinteeseen ja paikalliseen osaamiseen on luonut olosuhteet ”Hollandse geitenkaasin” valmistukselle vuohenmaidosta Alankomaiden kuningaskunnan eurooppalaisessa osassa.

Maantiede

Maantiede

Lämpötila, maaperän ominaisuudet ja sademäärä muodostavat yhdistelmän, jonka ansiosta Alankomaiden alue on jo pitkään soveltunut erityisen hyvin maanviljelyn ja kotieläintalouden harjoittamiseen ja myös lypsykuttujen kasvatukseen.

Alankomaissa vallitsee meri-ilmasto, jossa merellä ja tuulella on suuri merkitys. Suurten vesimassojen läheisyys (Pohjanmeri ja Ijsselmeer) vaikuttaa siihen, että lämpötilojen vaihtelu on vähäisempää kuin muunlaisissa maantieteellisissä olosuhteissa. Vesi hidastaa lämpötilan muutoksia. Keskilämpötilojen pitkän aikavälin vaihtelu on Alankomaissa 8,9–10,4 °C, ja sadetta tulee keskimäärin 700–950 mm vuodessa (www.knmi.nl).

Alankomaiden maaperä on etupäässä savi-, hiekka- ja turvemaata, joka soveltuu maanviljelyyn ja rehukasvien tuotantoon. Tärkeä tekijä on pohjaveden taso. Erityisesti kosteat alueet soveltuvat ennen muuta kotieläintaloudessa käytettävien nurmikasvien viljelyyn.

Lypsyrotuiset vuohet

Lypsyrotuiset vuohet

”Hollandse geitenkaas” valmistetaan hollantilaisen valkoisen vuohirodun tai sen ja muiden lypsyvuohirotujen risteytyksestä saatujen kuttujen maidosta. Saanen-lypsyrotuun kuuluvien vuohien tuonnilla Sveitsistä vuosina 1880–1920 oli suuri merkitys lypsykuttujen kasvatuksen kehittymiselle Alankomaissa. Nämä vuohet risteytyivät Alankomaissa esiintyvien vuohirotujen kanssa. Kylät perustivat omia jalostusyhdistyksiään, jotka yhdistivät toimintaansa maakunnallisesti. Näiden kattojärjestönä toimi NOG (Nederlandse Organisatie voor de Geitenfokkerij), joka myös perusti alankomaalaisten lypsyvuohirotujen kantakirjarekisterin. Jalostuksen kansallisen tason tavoitteeksi asetettiin jo varhain sarveton, suurikokoinen ja vankkarakenteinen vuohi, jonka rehunkulutus on hyvä ja maitotuotos korkeatasoinen.

Edellä kuvaillun kehityksen tuloksena hollantilaiset lypsykutut kuuluvat maailman tehokkaimpiin maidontuottajiin. Niiden keskituotoksen taso nousee joka vuosi hyvän perintöaineksen ja hoidon ansioista.

Tuote ja osaaminen

Tuote ja osaaminen

Juustonvalmistustaito tunnetaan Alankomaissa jo keskiajalta lähtien, joten maassa on tällä alalla pitkän historian tuomaa osaamista. Goudajuuston valmistukseen liittyvä osaaminen on kehittynyt Alankomaissa 1700-luvulta lähtien. Tämä taito ja osaaminen on vaikuttanut merkittävästi ”Hollandse geitenkaasin” tuotantoon. Puolikovan goudan valmistustaito siirtyi sellaisenaan vuohenjuuston tuotantoon ja vaikutti merkittävästi sen tasalaatuisuuden ja maun kehittymiseen.

Osoitus puolikovien juustojen valmistustaidon, laadun ja maun arvostuksesta ovat kansalliset juustokilpailut (Nederlands Nationaal Kaaskeurconcours NNKC), joita on järjestetty jo yli puolen vuosisadan ajan ja joissa juustoasiantuntijat harjoittavat ja testaavat taitojaan erottaa ja tunnistaa juustoja ja niiden makuja. Kilpailuissa arvioitaviin juustoihin kuuluu myös ”Hollandse geitenkaas”.

Organisointi ja logistiikka

Organisointi ja logistiikka

Koska Alankomaissa etäisyydet ovat lyhyitä ja organisatoriset yhteydet läheisiä, maataloustuottajien ja tuotteiden valmistajien ja tuotannon valvojien välinen yhteydenpito ja tietämyksen vaihto on tiivistä. Maitotilallisten ja juustonvalmistajien osaaminen on vuosisatojen kuluessa kehittynyt yhdenmukaisen korkeatasoiseksi. Osaltaan tähän on vaikuttanut Alankomaiden viranomaisten tuki tutkimukselle, koulutukselle ja tiedottamiselle. Se, miten tietämys ja soveltava tutkimus on nykyisin keskitetty Wageningenin yliopistoon, toimii vieläkin mallina korkeatasoisesta organisoinnista ja tietämyksen käytännön soveltamisesta aloilla, joihin kuuluu muun muassa juuston valmistus ja alan koulutus.

5.2   Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

Tuote ja osaaminen

Tuote ja osaaminen

”Hollandse geitenkaasin” tunnusmerkki on sen puhdas, pehmeä ja mieto maku. Luonnollisen kypsytyksen tapauksessa siihen kehittyy neljässä viikossa ja foliokypsytyksen tapauksessa vähän pidemmässä ajassa mieto ja kirpeähkö maku. Juuston maussa ei ole tahmaisuutta eikä lainkaan tai lähes lainkaan kitkeryyttä. Kypsymisen ja kosteuden vähenemisen myötä luonnollisesti kypsytetty juusto kiinteytyy ja sen maku syvenee.

”Hollandse geitenkaas” on pastöroidusta vuohenmaidosta valmistettu, luonnollisesti tai foliossa kypsytetty puolikova juusto, joka valmistetaan samaan tapaan kuin goudajuusto. Goudajuuston valmistuksessa käytetään mesofiilisiä hapatteita ja niiden lisäksi mahdollisesti termofiilisiä hapatteita, maito juoksetetaan, juusto muotoillaan puristamalla ja suolataan liottamalla suolaliemessä valvotuissa olosuhteissa. Myös juuston luonnollinen kypsyttäminen on omaksuttu goudan perinteisestä valmistuksesta eli juusto on suorassa kosketuksessa ilmaan ja sitä käännellään ja kypsymistä tarkkaillaan säännöllisesti. Tällaisen kypsymisen yhteydessä syntyy kuiva kuori. Foliokypsytetty ”Hollandse geitenkaas” pakataan perinteisen puristus- ja suolausprosessin jälkeen folioon ja kypsytetään kylmässä. Tällöin ei muodostu kovaa kuorta ja nuoren vuohenjuuston mieto maku säilyy pitempään.

”Hollandse geitenkaas” valmistetaan ainoastaan vuohenmaidosta. Muiden eläinten maidon käyttö ei ole sallittua.

Eläinlääkäri ja entinen valtakunnallinen kotieläintuotannon neuvoja E.J. Dommerhold kuvaili ”Hollandse geitenkaasin” yksityiskohtaisesti vuonna 1946. Tärkeää on hygieniavaatimukset täyttävän vuohenmaidon riittävä saatavuus. Kirjassa käsitellään myös yrttimausteiden lisäämistä. Kyseisenä aikana ”Hollandse geitenkaasia” valmistettiin pienimuotoisesti tiloilla.

Organisointi ja logistiikka

Organisointi ja logistiikka

Korkeiden maitokiintiökustannusten vuoksi alankomaalaiset lypsylehmien pitäjät siirtyivät 1980-luvun alussa kasvattamaan lypsykuttuja. Tämä lisäsi vuohenmaidon saatavuutta juustonvalmistukseen, ja tuotanto kasvoi hyvin pienimuotoisesta tilatuotannosta valmistukseen ”Hollandse geitenkaasiin” erikoistuneissa teollisissa juustoloissa.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

”Hollandse geitenkaasin” suojaaminen maantieteellisenä merkintänä perustuu maantieteellisiin alueen, tuotteen ja osaamisen erityisominaisuuksiin, organisoinnin ja logistiikan tasoon sekä tuotteen erityiseen maineeseen.

Maantiede

Maantiede

Maaperän ominaisuuksien, lauhkean meri-ilmaston ja tuottajien tietämyksen ansiosta Alankomaissa voidaan tuottaa rehua vuohille ja huolehtia siitä, että niiden maito soveltuu ”Hollandse geitenkaasin” tuotantoon. Tämä on tärkeä edellytys maidon raikkaalle ja miedolle maulle, johon ”Hollandse geitenkaasin” mieto maku perustuu.

Lypsyrotuiset vuohet

Lypsyrotuiset vuohet

Alankomaissa päätettiin jo 1900-luvun alussa ryhtyä kasvattamaan vuohia, jotka tuottavat paljon maitoa. Vuohien koko ajan lisääntyvä keskimääräinen maitotuotos ja maidon tasainen laatu ja maku ovat tulosta hyvästä hoidosta, ravitsemuksesta, terveydentilasta ja lypsykuttujen perintötekijöistä. Hyvin maitoa tuottavat kutut ja goudajuuston valmistusperinne ovat välttämättömiä edellytyksiä ”Hollandse geitenkaasin” tuotannolle.

Tuote ja osaaminen

Tuote ja osaaminen

Ohjeita vuohien kasvatukseen ja ”Hollandse geitenkaasin” valmistukseen annetaan vuodelta 1946 olevissa asiakirjoissa. Ne muodostavat vielä nykyisinkin perustan vuohien kasvatukselle ja ”Hollandse geitenkaasin” valmistukselle.

Lypsykuttujen kasvattamisesta Alankomaissa sekä ”Hollandse geitenkaasin” valmistuksesta ja jalostuksesta vuosien varrella hankittu tietämys on tuottanut ainutlaatuisen määrän kokemusta. Sen vuoksi on tärkeää, että ”Hollandse geitenkaas” valmistetaan Alankomaissa tuotetusta maidosta ja Alankomaissa sijaitsevissa meijereissä, joiden henkilöstö on saanut perusteellisen koulutuksen ja opastuksen tällaisen juuston erityisiin valmistustapoihin.

Organisointi ja logistiikka

Organisointi ja logistiikka

Lyhyet etäisyydet ja korkea organisoitumisaste varmistavat hyvin hoidetun tuotannonalan, jolla vuohenkasvattajilla on velvollisuus osallistua vuohenmaidon laadunvarmistusohjelmaan. Tämä on välttämätöntä, jotta voidaan turvata vuohenmaidon ja siitä valmistetun juuston korkeatasoisen laadun säilyttäminen.

Maine

Maine

Vuohenmaidon saatavuuden ja ”Hollandse geitenkaasin” tuotannon lisääntyminen johti siihen, että kuluttajat löysivät tämän erikoisuutena pidettävän tuotteen uudelleen 1980-luvulla. Osoitus tuotteen hyvästä maineesta on se, että myyntiluvut ovat siitä lähtien kasvaneet ilman laajamittaisia markkinointi- tai mainoskampanjoita.

”Hollandse geitenkaas” on sittemmin kohonnut näkyvään asemaan Alankomaiden juustontuotannossa. Vuosina 2000–2012 Alankomaissa tuotetun vuohenjuuston määrä lisääntyi 3 700 tonnista 19 780 tonniin (maito- ja maitotuotealan markkinointijärjestö Productschap Zuivel).

”Hollandse geitenkaas” on korkealaatuinen ja paljon kysytty tuote, joka on saanut tunnustusta sekä kansallisesti että kansainvälisesti.

”Hollandse geitenkaasin” kansallisen maineen seuraamiseksi lukuisat juustoasiantuntijat kokoontuvat vuosittain arvioimaan juuston makua. Tätä varten NNKC on vahvistanut kansallisella tasolla tuoteprofiilin.

”Hollandse geitenkaasin” kansainvälinen maine perustuu niihin moniin palkintoihin, joita se on saanut kansainvälisissä kilpailuissa. ”Hollandse geitenkaasin” tuottajat ovat useina vuosina osallistuneet menestyksekkäästi juustokilpailuihin erityisesti Madisonissa Yhdysvalloissa, Saksassa (DLG) ja Nantwichissa Englannissa.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta (3))

3

http://www.eu-streekproducten.nl/sites/default/files/BGA_PD_Hol_Geitenkaas_def.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

2

(3)  Katso alaviite 2.

3

---