# Euroopan unionin L 24/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 24 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta30. tammikuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 24

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta30. tammikuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2015/138, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 208/2014 muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/139, annettu 27 päivänä tammikuuta 2015, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta | 3 |
| | * | Komission asetus (EU) 2015/140, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta häiriöttömän ohjaamon osalta ja kyseisen asetuksen oikaisemisesta | 5 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/141, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevan nettomäärän vahvistamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 367/2014 muuttamisesta | 11 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/142, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 14 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2015/143, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/119/YUTP muuttamisesta | 16 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/144, annettu 28 päivänä tammikuuta 2015, menettelyjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 652/2014 tarkoitettujen eläintautien torjumiseksi toteutettavia kiireellisiä toimenpiteitä koskevien avustushakemusten ja maksupyyntöjen sekä niihin liittyvien tietojen toimittamista varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 250) | 17 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 78 – luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2015/145] | 30 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) 2015/138, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 208/2014 muuttamisesta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/139, annettu 27 päivänä tammikuuta 2015, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

3

*

Komission asetus (EU) 2015/140, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta häiriöttömän ohjaamon osalta ja kyseisen asetuksen oikaisemisesta

5

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/141, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevan nettomäärän vahvistamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 367/2014 muuttamisesta

11

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/142, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

14

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2015/143, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/119/YUTP muuttamisesta

16

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/144, annettu 28 päivänä tammikuuta 2015, menettelyjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 652/2014 tarkoitettujen eläintautien torjumiseksi toteutettavia kiireellisiä toimenpiteitä koskevien avustushakemusten ja maksupyyntöjen sekä niihin liittyvien tietojen toimittamista varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 250)

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 250)

17

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 78 – luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2015/145]

1

2

3

4

5

30

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 30.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 24/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2015/138,

annettu 29 päivänä tammikuuta 2015,

Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 208/2014 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan,

ottaa huomioon Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 5 päivänä maaliskuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/119/YUTP (1),

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksella (EU) N:o 208/2014 (2) pannaan täytäntöön tietyt päätöksessä 2014/119/YUTP säädetyt toimenpiteet, ja siinä säädetään tiettyjen henkilöiden, joiden on todettu olevan vastuussa Ukrainan valtionvarojen väärinkäytöstä, sekä ihmisoikeuksien loukkaamisesta Ukrainassa vastuussa olevien henkilöiden ja näitä henkilöitä lähellä olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksella (EU) N:o 208/2014 (2) pannaan täytäntöön tietyt päätöksessä 2014/119/YUTP säädetyt toimenpiteet, ja siinä säädetään tiettyjen henkilöiden, joiden on todettu olevan vastuussa Ukrainan valtionvarojen väärinkäytöstä, sekä ihmisoikeuksien loukkaamisesta Ukrainassa vastuussa olevien henkilöiden ja näitä henkilöitä lähellä olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämisestä.

| (2) | Neuvosto antoi 29 päivänä tammikuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/143 (3), jolla muutetaan päätöstä 2014/119/YUTP ja jossa selkiytetään luetteloon ottamisen perusteita jäädytettäessä niiden henkilöiden varoja, joiden on todettu olevan vastuussa Ukrainan valtionvarojen väärinkäytöstä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 29 päivänä tammikuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/143 (3), jolla muutetaan päätöstä 2014/119/YUTP ja jossa selkiytetään luetteloon ottamisen perusteita jäädytettäessä niiden henkilöiden varoja, joiden on todettu olevan vastuussa Ukrainan valtionvarojen väärinkäytöstä.

| (3) | Kyseinen muutos kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan, minkä vuoksi sen täytäntöön panemiseksi tarvitaan unionin tason sääntelyä erityisesti sen varmistamiseksi, että sitä sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Asetus (EU) N:o 208/2014 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Kyseinen muutos kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan, minkä vuoksi sen täytäntöön panemiseksi tarvitaan unionin tason sääntelyä erityisesti sen varmistamiseksi, että sitä sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Asetus (EU) N:o 208/2014 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EU) N:o 208/2014 3 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa henkilöihin, joiden on todettu olevan vastuussa Ukrainan valtionvarojen väärinkäytöstä, sisältyvät henkilöt, joiden osalta Ukrainan viranomaiset tutkivat seuraavaa:

| a) | Ukrainan julkisten varojen tai julkisen omaisuuden väärinkäyttö tai osallisuus siihen; tai |
| --- | --- |

a)

Ukrainan julkisten varojen tai julkisen omaisuuden väärinkäyttö tai osallisuus siihen; tai

| b) | julkisessa tehtävässä olevan henkilön aseman väärinkäyttö perusteettoman hyödyn tuottamiseksi henkilölle itselleen tai kolmannelle osapuolelle ja näin ollen vahingon aiheuttaminen Ukrainan julkisille varoille tai julkiselle omaisuudelle taikka osallisuus siihen.” |
| --- | --- |

b)

julkisessa tehtävässä olevan henkilön aseman väärinkäyttö perusteettoman hyödyn tuottamiseksi henkilölle itselleen tai kolmannelle osapuolelle ja näin ollen vahingon aiheuttaminen Ukrainan julkisille varoille tai julkiselle omaisuudelle taikka osallisuus siihen.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä tammikuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(1)  EUVL L 66, 6.3.2014, s. 26.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 208/2014, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2014, Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 66, 6.3.2014, s. 1).

2

(3)  Katso tämän virallisen lehden sivu 16.

3

---

| 30.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 24/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 24/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/139,

annettu 27 päivänä tammikuuta 2015,

asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 183 artiklan b alakohdan,

ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden jalostuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1216/2009 ja (EY) N:o 614/2009 kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edustavat hinnat.

| (2) | Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen määrittelyn perustana olevien tietojen säännöllisen tarkastuksen perusteella on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen määrittelyn perustana olevien tietojen säännöllisen tarkastuksen perusteella on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava.

| (4) | Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(4)

Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1484/95, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995, siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edustavien hintojen vahvistamisesta sekä asetuksen N:o 163/67/ETY kumoamisesta (EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

LIITE

”LIITE I

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Edustava hinta
  (euroa/100 kg) | 3 artiklassa tarkoitettu vakuus
  (euroa/100 kg) | Alkuperä (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Kananruhot (ns. 70-prosenttista kanaa), jäädytetyt | 125,5 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Kananruhot (ns. 65-prosenttista kanaa), jäädytetyt | 150,6
  146,2 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt | 327,9
  232,8
  349,8
  277,5 | 0
  20
  0
  7 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 14 50 | Kananrintaa, jäädytetty | 213,4 | 0 | BR |
| 0207 14 60 | Kanan koipi-reisipalat, jäädytetyt | 134,5 | 3 | BR |
| 0207 27 10 | Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty | 372,2
  516,1 | 0
  0 | BR
  CL |
| 1602 32 11 | Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa | 254,6 | 10 | BR |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Edustava hinta

(euroa/100 kg)

3 artiklassa tarkoitettu vakuus

(euroa/100 kg)

Alkuperä (1)

0207 12 10

Kananruhot (ns. 70-prosenttista kanaa), jäädytetyt

125,5

0

AR

0207 12 90

Kananruhot (ns. 65-prosenttista kanaa), jäädytetyt

150,6

146,2

0

0

AR

BR

0207 14 10

Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt

327,9

232,8

349,8

277,5

0

20

0

7

AR

BR

CL

TH

0207 14 50

Kananrintaa, jäädytetty

213,4

0

BR

0207 14 60

Kanan koipi-reisipalat, jäädytetyt

134,5

3

BR

0207 27 10

Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty

372,2

516,1

0

0

BR

CL

1602 32 11

Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa

254,6

10

BR

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ’ZZ’ tarkoittaa ’muuta alkuperää’.”

1

---

| 30.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 24/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 24/5

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2015/140,

annettu 29 päivänä tammikuuta 2015,

asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta häiriöttömän ohjaamon osalta ja kyseisen asetuksen oikaisemisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyjä ilma-aluksia käyttävien lentotoiminnan harjoittajien ja toimintaan osallistuvan henkilöstön on täytettävä asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä IV olevassa 8.b kohdassa säädetyt asiaankuuluvat keskeiset vaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Tiettyjä ilma-aluksia käyttävien lentotoiminnan harjoittajien ja toimintaan osallistuvan henkilöstön on täytettävä asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä IV olevassa 8.b kohdassa säädetyt asiaankuuluvat keskeiset vaatimukset.

| (2) | Komission asetuksessa (EU) N:o 965/2012 (2) vahvistetaan ilma-alusten turvallisen käytön edellytykset. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksessa (EU) N:o 965/2012 (2) vahvistetaan ilma-alusten turvallisen käytön edellytykset.

| (3) | Jotta voitaisiin ottaa huomioon sellaisiin virheisiin liittyvät riskit, jotka johtuvat ohjaamomiehistöön kohdistuvista häiriöistä tai heidän keskittymistään haittaavista seikoista eräissä lennon vaiheissa, lentotoiminnan harjoittajien olisi varmistettava, että miehistön jäsenien ei edellytetä lennon kriittisten vaiheiden aikana suorittavan mitään muita kuin ilma-alusten turvallisen käytön edellyttämiä tehtäviä. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin ottaa huomioon sellaisiin virheisiin liittyvät riskit, jotka johtuvat ohjaamomiehistöön kohdistuvista häiriöistä tai heidän keskittymistään haittaavista seikoista eräissä lennon vaiheissa, lentotoiminnan harjoittajien olisi varmistettava, että miehistön jäsenien ei edellytetä lennon kriittisten vaiheiden aikana suorittavan mitään muita kuin ilma-alusten turvallisen käytön edellyttämiä tehtäviä.

| (4) | Asetuksessa (EU) N:o 965/2012 rajoitetaan niiden henkilöiden lukumäärää, jotka saavat olla ilma-aluksessa erityislentotoiminnan aikana. Kyseistä rajoitusta ei ole kuitenkaan perusteltu turvallisuuteen liittyvillä seikoilla. Sen vuoksi 5 artiklan 7 kohta olisi mukautettava. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksessa (EU) N:o 965/2012 rajoitetaan niiden henkilöiden lukumäärää, jotka saavat olla ilma-aluksessa erityislentotoiminnan aikana. Kyseistä rajoitusta ei ole kuitenkaan perusteltu turvallisuuteen liittyvillä seikoilla. Sen vuoksi 5 artiklan 7 kohta olisi mukautettava.

| (5) | Komission asetuksella (EU) N:o 71/2014 (3) lisättiin 9 a artikla asetukseen (EU) N:o 965/2012. Tämän jälkeen komission asetuksella (EU) N:o 83/2014 (4) lisättiin toinen artikla 9 a, joka olisi tosiasiassa pitänyt numeroida artiklaksi 9 b. Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi kyseinen 9 a artikla, sellaisena kuin se lisättiin asetuksella (EU) N:o 83/2014, olisi korvattava ja numeroitava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Komission asetuksella (EU) N:o 71/2014 (3) lisättiin 9 a artikla asetukseen (EU) N:o 965/2012. Tämän jälkeen komission asetuksella (EU) N:o 83/2014 (4) lisättiin toinen artikla 9 a, joka olisi tosiasiassa pitänyt numeroida artiklaksi 9 b. Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi kyseinen 9 a artikla, sellaisena kuin se lisättiin asetuksella (EU) N:o 83/2014, olisi korvattava ja numeroitava asianmukaisesti.

| (6) | Oikeusvarmuuden vuoksi ja sen turvaamiseksi, että tämän asetuksen termit ovat yhdenmukaisia asetuksessa (EU) N:o 216/2008 käytettyjen termien kanssa, on tarpeen oikaista eräät asetuksessa (EU) N:o 965/2012 käytetyt termit eräissä kieliversioissa. |
| --- | --- |

(6)

Oikeusvarmuuden vuoksi ja sen turvaamiseksi, että tämän asetuksen termit ovat yhdenmukaisia asetuksessa (EU) N:o 216/2008 käytettyjen termien kanssa, on tarpeen oikaista eräät asetuksessa (EU) N:o 965/2012 käytetyt termit eräissä kieliversioissa.

| (7) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 965/2012 olisi muutettava ja oikaistava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 965/2012 olisi muutettava ja oikaistava.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat Euroopan lentoturvallisuusviraston asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti antamaan lausuntoon (5). |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat Euroopan lentoturvallisuusviraston asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti antamaan lausuntoon (5).

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 965/2012 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Lentotoiminnan harjoittajien, jotka harjoittavat muilla kuin vaativilla moottorikäyttöisillä lentokoneilla ja helikoptereilla sekä ilmapalloilla ja purjelentokoneilla muuta kuin kaupallista lentotoimintaa, mukaan lukien muu kuin kaupallinen erityislentotoiminta, on käytettävä ilma-alusta liitteessä VII täsmennettyjen säännösten mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Lentotoiminnan harjoittajien, jotka harjoittavat muilla kuin vaativilla moottorikäyttöisillä lentokoneilla ja helikoptereilla sekä ilmapalloilla ja purjelentokoneilla muuta kuin kaupallista lentotoimintaa, mukaan lukien muu kuin kaupallinen erityislentotoiminta, on käytettävä ilma-alusta liitteessä VII täsmennettyjen säännösten mukaisesti.”

| b) | korvataan 5 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | muita lentokoneita ja helikoptereita sekä ilmapalloja ja purjelentokoneita liitteessä VII täsmennettyjen säännösten mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 5 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

muita lentokoneita ja helikoptereita sekä ilmapalloja ja purjelentokoneita liitteessä VII täsmennettyjen säännösten mukaisesti.”

;

| c) | korvataan 7 kohdan toinen virke seuraavasti:
  ”Ilma-aluksessa ei saa miehistön lisäksi olla muita kuin tehtävän kannalta välttämättömiä henkilöitä.”. |
| --- | --- |

c)

korvataan 7 kohdan toinen virke seuraavasti:

”Ilma-aluksessa ei saa miehistön lisäksi olla muita kuin tehtävän kannalta välttämättömiä henkilöitä.”.

| 2) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
  ”2.   Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, käytettäessä asetuksen (EY) N:o 216/2008 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja ilma-aluksia kaupalliseen ilmakuljetustoimintaan on lentokoneiden osalta noudatettava 14 päivänä lokakuuta 2009 tehdyssä komission päätöksessä C(2009) 7633 määrättyjä ehtoja.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”2.   Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, käytettäessä asetuksen (EY) N:o 216/2008 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja ilma-aluksia kaupalliseen ilmakuljetustoimintaan on lentokoneiden osalta noudatettava 14 päivänä lokakuuta 2009 tehdyssä komission päätöksessä C(2009) 7633 määrättyjä ehtoja.”

| b) | korvataan 4 a kohdan johdantolause seuraavasti:
  ”4 a   Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 ja 6 kohdassa säädetään, seuraava muilla kuin vaativilla moottorikäyttöisillä lentokoneilla ja helikoptereilla, sekä ilmapalloilla ja purjelentokoneilla toteutettava lentotoiminta voidaan suorittaa liitteen VII mukaisesti:”. |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 a kohdan johdantolause seuraavasti:

”4 a   Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 ja 6 kohdassa säädetään, seuraava muilla kuin vaativilla moottorikäyttöisillä lentokoneilla ja helikoptereilla, sekä ilmapalloilla ja purjelentokoneilla toteutettava lentotoiminta voidaan suorittaa liitteen VII mukaisesti:”

| 3) | Korvataan 9 a artikla sellaisena kuin se on lisätty asetuksella (EU) N:o 83/2014 seuraavasti:
  ”9 b artikla
  Seuranta
  Viraston on jatkuvasti seurattava liitteeseen II ja III sisältyvien lento- ja työaikarajoituksia ja lepoaikavaatimuksia koskevien säännösten toimivuutta. Viraston on viimeistään 18 päivänä helmikuuta 2019 laadittava ensimmäinen kertomus tämän seurannan tuloksista.
  Seurannassa on oltava mukana tieteellistä asiantuntemusta ja sen on perustuttava jäsenvaltioiden avustuksella kerättyihin toiminnallisiin tietoihin pitkältä aikaväliltä tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivän jälkeen.
  Seurannassa on arvioitava, mikä vaikutus lentomiehistön vireystilaan on ainakin seuraavilla:






  a) | yli 13 tunnin työvuorot suotuisimpaan aikaan vuorokaudesta; |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 9 a artikla sellaisena kuin se on lisätty asetuksella (EU) N:o 83/2014 seuraavasti:

”9 b artikla

Seuranta

Viraston on jatkuvasti seurattava liitteeseen II ja III sisältyvien lento- ja työaikarajoituksia ja lepoaikavaatimuksia koskevien säännösten toimivuutta. Viraston on viimeistään 18 päivänä helmikuuta 2019 laadittava ensimmäinen kertomus tämän seurannan tuloksista.

Seurannassa on oltava mukana tieteellistä asiantuntemusta ja sen on perustuttava jäsenvaltioiden avustuksella kerättyihin toiminnallisiin tietoihin pitkältä aikaväliltä tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivän jälkeen.

Seurannassa on arvioitava, mikä vaikutus lentomiehistön vireystilaan on ainakin seuraavilla:

a)

yli 13 tunnin työvuorot suotuisimpaan aikaan vuorokaudesta;

| b) | yli 10 tunnin työvuorot epäsuotuisempaan aikaan vuorokaudesta; |
| --- | --- |

b)

yli 10 tunnin työvuorot epäsuotuisempaan aikaan vuorokaudesta;

| c) | yli 11 tunnin työvuorot miehistöjen jäsenillä, joiden sopeutumisen tilasta ei ole tietoa; |
| --- | --- |

c)

yli 11 tunnin työvuorot miehistöjen jäsenillä, joiden sopeutumisen tilasta ei ole tietoa;

| d) | työvuorot, joihin kuuluu useita peräkkäisiä lentoja (yli kuusi); |
| --- | --- |

d)

työvuorot, joihin kuuluu useita peräkkäisiä lentoja (yli kuusi);

| e) | päivystystehtävät, kuten päivystys tai varallaolo, jota seuraa lentotyö; ja |
| --- | --- |

e)

päivystystehtävät, kuten päivystys tai varallaolo, jota seuraa lentotyö; ja

| f) | häiritsevät aikataulut.” |
| --- | --- |

f)

häiritsevät aikataulut.”

| 4) | Muutetaan liitteet I, III, IV, VI ja VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

Muutetaan liitteet I, III, IV, VI ja VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Oikaistaan asetus (EU) N:o 965/2012 seuraavasti:

| 1) | Ei koske suomenkielistä versiota. |
| --- | --- |

1)

Ei koske suomenkielistä versiota.

| 2) | Ei koske suomenkielistä versiota. |
| --- | --- |

2)

Ei koske suomenkielistä versiota.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Kuitenkin 1 artiklan 3 kohtaa sovelletaan 18 päivästä helmikuuta 2016.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 71/2014, annettu 27 päivänä tammikuuta 2014, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 27).

3

(4)  Komission asetus (EU) N:o 83/2014, annettu 29 päivänä tammikuuta 2014, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta (EUVL L 28, 31.1.2014, s. 17).

4

(5)  Euroopan lentoturvallisuusviraston lausunto 5/2013, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2013, komission asetuksesta, jolla vahvistetaan häiriötöntä ohjaamoa koskevien menetelmien täytäntöönpanosäännöt.

5

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteet I, III, IV, VI ja VIII seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteeseen I kohta (109 a) seuraavasti:






  ”109 a. | ’häiriöttömällä ohjaamolla’ tarkoitetaan ajanjaksoa, jolloin ohjaamomiehistön jäseniä ei häiritä tai heidän keskittymistään ei haitata, lukuun ottamatta ilma-aluksen turvallisen toiminnan tai siinä olevien henkilöiden turvallisuuden kannalta olennaisia asioita;” |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään liitteeseen I kohta (109 a) seuraavasti:

”109 a.

’häiriöttömällä ohjaamolla’ tarkoitetaan ajanjaksoa, jolloin ohjaamomiehistön jäseniä ei häiritä tai heidän keskittymistään ei haitata, lukuun ottamatta ilma-aluksen turvallisen toiminnan tai siinä olevien henkilöiden turvallisuuden kannalta olennaisia asioita;”

.

| 2) | Liite III (OSA ORO):






  a) | korvataan ORO.GEN.110 f kohta seuraavasti:






  ”f) | Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava kunkin ilma-alustyypin turvallista toimintaa varten menetelmät ja ohjeet, joihin sisältyvät maahenkilöstön ja miehistön jäsenten tehtävät ja vastuut kaiken tyyppisessä toiminnassa sekä maassa että lennolla. Kyseisissä menetelmissä ja ohjeissa ei saa vaatia miehistön jäseniä suorittamaan lennon kriittisissä vaiheissa muita toimia kuin niitä, joita ilma-aluksen turvallinen toiminta edellyttää. Menetelmiin ja ohjeisiin on sisällyttävä häiriötöntä ohjaamoa koskevat menetelmät ja ohjeet.” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Liite III (OSA ORO):

a)

korvataan ORO.GEN.110 f kohta seuraavasti:

”f)

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava kunkin ilma-alustyypin turvallista toimintaa varten menetelmät ja ohjeet, joihin sisältyvät maahenkilöstön ja miehistön jäsenten tehtävät ja vastuut kaiken tyyppisessä toiminnassa sekä maassa että lennolla. Kyseisissä menetelmissä ja ohjeissa ei saa vaatia miehistön jäseniä suorittamaan lennon kriittisissä vaiheissa muita toimia kuin niitä, joita ilma-aluksen turvallinen toiminta edellyttää. Menetelmiin ja ohjeisiin on sisällyttävä häiriötöntä ohjaamoa koskevat menetelmät ja ohjeet.”

;

| b) | korvataan ORO.MLR.105 a kohta seuraavasti:






  ”a) | Minimivarusteluettelo on laadittava asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä IV olevan 8.a.3 kohdan mukaisesti, ja luettelon on perustuttava asiaankuuluvaan perusminimivarusteluetteloon, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 748/2012 mukaisesti laadituissa tiedoissa. Jos perusminimivarusteluetteloa ei ole laadittu osana käyttöönsoveltuvuutta koskevia tietoja, minimivarusteluettelo voi perustua lentotoiminnan harjoittajan valtion tai rekisteröintivaltion hyväksymään asiaankuuluvaan perusminimivarusteluetteloon.” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan ORO.MLR.105 a kohta seuraavasti:

”a)

Minimivarusteluettelo on laadittava asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä IV olevan 8.a.3 kohdan mukaisesti, ja luettelon on perustuttava asiaankuuluvaan perusminimivarusteluetteloon, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 748/2012 mukaisesti laadituissa tiedoissa. Jos perusminimivarusteluetteloa ei ole laadittu osana käyttöönsoveltuvuutta koskevia tietoja, minimivarusteluettelo voi perustua lentotoiminnan harjoittajan valtion tai rekisteröintivaltion hyväksymään asiaankuuluvaan perusminimivarusteluetteloon.”

| 3) | Lisätään liitteeseen IV (OSA CAT) kohta seuraavasti:

  ”CAT.GEN.MPA.124   Ilma-alusten rullaus

  Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava ilma-alusten rullausta koskevat menettelyt ilma-alusten turvallisen käytön varmistamiseksi ja kiitotieturvallisuuden parantamiseksi.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään liitteeseen IV (OSA CAT) kohta seuraavasti:

”CAT.GEN.MPA.124   Ilma-alusten rullaus

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava ilma-alusten rullausta koskevat menettelyt ilma-alusten turvallisen käytön varmistamiseksi ja kiitotieturvallisuuden parantamiseksi.”

| 4) | Lisätään liitteeseen VI (OSA NCC) kohta seuraavasti:

  ”NCC.GEN.119   Ilma-alusten rullaus

  Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava ilma-alusten rullausta koskevat menettelyt ilma-alusten turvallisen käytön varmistamiseksi ja kiitotieturvallisuuden parantamiseksi.” |
| --- | --- |

4)

Lisätään liitteeseen VI (OSA NCC) kohta seuraavasti:

”NCC.GEN.119   Ilma-alusten rullaus

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava ilma-alusten rullausta koskevat menettelyt ilma-alusten turvallisen käytön varmistamiseksi ja kiitotieturvallisuuden parantamiseksi.”

| 5) | Lisätään liitteeseen VIII (OSA SPO) kohta seuraavasti:

  ”SPO.GEN.119   Ilma-alusten rullaus

  Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava ilma-alusten rullausta koskevat menettelyt ilma-alusten turvallisen käytön varmistamiseksi ja kiitotieturvallisuuden parantamiseksi.” |
| --- | --- |

5)

Lisätään liitteeseen VIII (OSA SPO) kohta seuraavasti:

”SPO.GEN.119   Ilma-alusten rullaus

Lentotoiminnan harjoittajan on laadittava ilma-alusten rullausta koskevat menettelyt ilma-alusten turvallisen käytön varmistamiseksi ja kiitotieturvallisuuden parantamiseksi.”

---

LIITE II

Ei koske suomenkielistä versiota.

---

| 30.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 24/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 24/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/141,

annettu 29 päivänä tammikuuta 2015,

maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevan nettomäärän vahvistamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 367/2014 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 367/2014 (2) vahvistetaan Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) menoihin käytettävissä oleva nettomäärä sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (3) 10 c artiklan 2 kohdan sekä 136, 136 a ja 136 b artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (4) 14 artiklan ja 66 artiklan 1 kohdan nojalla varainhoitovuosiksi 2014–2020 käytettävissä olevat määrät. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 367/2014 (2) vahvistetaan Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) menoihin käytettävissä oleva nettomäärä sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (3) 10 c artiklan 2 kohdan sekä 136, 136 a ja 136 b artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (4) 14 artiklan ja 66 artiklan 1 kohdan nojalla varainhoitovuosiksi 2014–2020 käytettävissä olevat määrät.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden ilmoittama tukien vähennyksestä johtuva arvioitu tulo, johon viitataan kyseisen asetuksen 11 artiklan 6 kohdassa, on asetettava saataville unionin tukena toimenpiteisiin, jotka toteutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (5) mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettavissa maaseudun kehittämisohjelmissa. Asianomaisia kansallisia enimmäismääriä mukautettiin komission delegoidulla asetuksella (EU) N:o 1378/2014 (6). |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden ilmoittama tukien vähennyksestä johtuva arvioitu tulo, johon viitataan kyseisen asetuksen 11 artiklan 6 kohdassa, on asetettava saataville unionin tukena toimenpiteisiin, jotka toteutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (5) mukaisesti maaseuturahastosta rahoitettavissa maaseudun kehittämisohjelmissa. Asianomaisia kansallisia enimmäismääriä mukautettiin komission delegoidulla asetuksella (EU) N:o 1378/2014 (6).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti Belgia, Tšekki, Tanska, Saksa, Viro, Kreikka, Alankomaat ja Romania ilmoittivat komissiolle 1 päivään elokuuta 2014 mennessä päätöksestään siirtää tietty prosenttiosuus kalenterivuosien 2015–2019 suorien tukien vuotuisista kansallisista enimmäismääristään maaseuturahastosta rahoitettaviin maaseudun kehittämisohjelmiin asetuksessa (EU) N:o 1305/2013 täsmennetyllä tavalla. Asianomaisia kansallisia enimmäismääriä mukautettiin delegoidulla asetuksella (EU) N:o 1378/2014. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti Belgia, Tšekki, Tanska, Saksa, Viro, Kreikka, Alankomaat ja Romania ilmoittivat komissiolle 1 päivään elokuuta 2014 mennessä päätöksestään siirtää tietty prosenttiosuus kalenterivuosien 2015–2019 suorien tukien vuotuisista kansallisista enimmäismääristään maaseuturahastosta rahoitettaviin maaseudun kehittämisohjelmiin asetuksessa (EU) N:o 1305/2013 täsmennetyllä tavalla. Asianomaisia kansallisia enimmäismääriä mukautettiin delegoidulla asetuksella (EU) N:o 1378/2014.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti Unkari ilmoitti komissiolle 1 päivään elokuuta 2014 mennessä päätöksestään siirtää suoriin tukiin tietty prosenttiosuus määrästä, joka on osoitettu Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettaviin maaseudun kehittämisen tukitoimenpiteisiin ajanjaksolla 2016–2020, asetuksessa (EU) N:o 1305/2013 täsmennetyllä tavalla. Asianomaisia kansallisia enimmäismääriä mukautettiin delegoidulla asetuksella (EU) N:o 1378/2014. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti Unkari ilmoitti komissiolle 1 päivään elokuuta 2014 mennessä päätöksestään siirtää suoriin tukiin tietty prosenttiosuus määrästä, joka on osoitettu Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettaviin maaseudun kehittämisen tukitoimenpiteisiin ajanjaksolla 2016–2020, asetuksessa (EU) N:o 1305/2013 täsmennetyllä tavalla. Asianomaisia kansallisia enimmäismääriä mukautettiin delegoidulla asetuksella (EU) N:o 1378/2014.

| (5) | Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (7) 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseisen asetuksen liitteessä I esitettyä monivuotisen rahoituskehyksen markkinoihin liittyvien menojen ja suorien tukien alaenimmäismäärää mukautetaan kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetyn teknisen mukautuksen nojalla maaseuturahaston ja suorien tukien välisten siirtojen jälkeen. |
| --- | --- |

(5)

Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (7) 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseisen asetuksen liitteessä I esitettyä monivuotisen rahoituskehyksen markkinoihin liittyvien menojen ja suorien tukien alaenimmäismäärää mukautetaan kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetyn teknisen mukautuksen nojalla maaseuturahaston ja suorien tukien välisten siirtojen jälkeen.

| (6) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 367/2014 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 367/2014 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 367/2014 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) menoihin asetuksen (EY) N:o 73/2009 10 c artiklan 2 kohdan sekä 136, 136 a ja 136 b artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohdan, 14 artiklan ja 66 artiklan 1 kohdan nojalla käytettävissä oleva nettomäärä vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) menoihin asetuksen (EY) N:o 73/2009 10 c artiklan 2 kohdan sekä 136, 136 a ja 136 b artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohdan, 14 artiklan ja 66 artiklan 1 kohdan nojalla käytettävissä oleva nettomäärä vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.”

| 2) | Korvataan liite tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 367/2014, annettu 10 päivänä huhtikuuta 2014, maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevan nettomäärän vahvistamisesta (EUVL L 108, 11.4.2014, s. 13).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 73/2009, annettu 19 päivänä tammikuuta 2009, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta (EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

5

(6)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1378/2014, annettu 17 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 liitteen I sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 liitteiden II ja III muuttamisesta (EUVL L 367, 23.12.2014, s. 16).

6

(7)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

7

---

LIITE

”LIITE

| (miljoonaa euroa käypinä hintoina) |
| --- |
| Varainhoitovuosi | Maaseuturahaston käyttöön asetettavat määrät | Maaseuturahastosta siirretyt määrät | Maataloustukirahaston menoihin käytettävissä oleva nettomäärä |
| Asetuksen (EY) N:o 73/2009 10 b artikla | Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 artikla | Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 b artikla | Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 66 artikla | Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan 1 kohta ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 1 kohta | Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohta | Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan 2 kohta ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 2 kohta |
| 2014 | 296,3 | 51,6 | | 4,0 | | | | 43 778,1 |
| 2015 | | | 51,600 | 4,000 | 621,999 | | 499,384 | 44 189,785 |
| 2016 | | | | 4,000 | 1 138,146 | 109,619 | 573,047 | 43 949,282 |
| 2017 | | | | 4,000 | 1 174,732 | 111,975 | 572,440 | 44 144,733 |
| 2018 | | | | 4,000 | 1 184,257 | 111,115 | 571,820 | 44 161,448 |
| 2019 | | | | 4,000 | 1 131,292 | 112,152 | 571,158 | 44 239,714 |
| 2020 | | | | 4,000 | 1 132,133 | 112,685 | 570,356 | 44 262,538” |

(miljoonaa euroa käypinä hintoina)

Varainhoitovuosi

Maaseuturahaston käyttöön asetettavat määrät

Maaseuturahastosta siirretyt määrät

Maataloustukirahaston menoihin käytettävissä oleva nettomäärä

Asetuksen (EY) N:o 73/2009 10 b artikla

Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 artikla

Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 b artikla

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 66 artikla

Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan 1 kohta ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 1 kohta

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohta

Asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan 2 kohta ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 2 kohta

2014

296,3

51,6

4,0

43 778,1

2015

51,600

4,000

621,999

499,384

44 189,785

2016

4,000

1 138,146

109,619

573,047

43 949,282

2017

4,000

1 174,732

111,975

572,440

44 144,733

2018

4,000

1 184,257

111,115

571,820

44 161,448

2019

4,000

1 131,292

112,152

571,158

44 239,714

2020

4,000

1 132,133

112,685

570,356

44 262,538”

---

| 30.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 24/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 24/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/142,

annettu 29 päivänä tammikuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | EG | 362,8 |
| MA | 89,9 |
| TR | 133,5 |
| ZZ | 195,4 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| TR | 203,2 |
| ZZ | 216,6 |
| 0709 91 00 | EG | 107,0 |
| ZZ | 107,0 |
| 0709 93 10 | EG | 165,4 |
| MA | 225,0 |
| TR | 222,2 |
| ZZ | 204,2 |
| 0805 10 20 | EG | 47,9 |
| IL | 78,7 |
| MA | 68,5 |
| TN | 62,6 |
| TR | 76,4 |
| ZZ | 66,8 |
| 0805 20 10 | IL | 148,1 |
| MA | 91,9 |
| ZZ | 120,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| EG | 74,4 |
| IL | 125,6 |
| MA | 130,8 |
| TR | 80,6 |
| ZZ | 93,1 |
| 0805 50 10 | TR | 42,1 |
| ZZ | 42,1 |
| 0808 10 80 | BR | 58,5 |
| CL | 89,9 |
| MK | 26,7 |
| US | 181,6 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 30 90 | CL | 316,1 |
| US | 243,1 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 217,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

EG

362,8

MA

89,9

TR

133,5

ZZ

195,4

0707 00 05

JO

229,9

TR

203,2

ZZ

216,6

0709 91 00

EG

107,0

ZZ

107,0

0709 93 10

EG

165,4

MA

225,0

TR

222,2

ZZ

204,2

0805 10 20

EG

47,9

IL

78,7

MA

68,5

TN

62,6

TR

76,4

ZZ

66,8

0805 20 10

IL

148,1

MA

91,9

ZZ

120,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

EG

74,4

IL

125,6

MA

130,8

TR

80,6

ZZ

93,1

0805 50 10

TR

42,1

ZZ

42,1

0808 10 80

BR

58,5

CL

89,9

MK

26,7

US

181,6

ZZ

89,2

0808 30 90

CL

316,1

US

243,1

ZA

93,7

ZZ

217,6

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 30.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 24/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 24/16

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2015/143,

annettu 29 päivänä tammikuuta 2015,

Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/119/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

ottaa huomioon Ukrainan tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, yhteisöihin ja elimiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 5 päivänä maaliskuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/119/YUTP (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 5 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/119/YUTP. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 5 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/119/YUTP.

| (2) | Olisi selkiytettävä luetteloon ottamisen perusteita jäädytettäessä niiden henkilöiden varoja, jotka ovat vastuussa Ukrainan valtionvarojen väärinkäytöstä. |
| --- | --- |

(2)

Olisi selkiytettävä luetteloon ottamisen perusteita jäädytettäessä niiden henkilöiden varoja, jotka ovat vastuussa Ukrainan valtionvarojen väärinkäytöstä.

| (3) | Päätös 2014/119/YUTP olisi näin ollen muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Päätös 2014/119/YUTP olisi näin ollen muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2014/119/YUTP 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäädytetään kaikki liitteessä luetelluille henkilöille, joiden on todettu olevan vastuussa Ukrainan valtionvarojen väärinkäytöstä, sekä ihmisoikeuksien loukkaamisesta Ukrainassa vastuussa oleville henkilöille ja näitä henkilöitä lähellä oleville luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille kuuluvat taikka näiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit.

Tätä päätöstä sovellettaessa henkilöihin, joiden on todettu olevan vastuussa Ukrainan valtionvarojen väärinkäytöstä, sisältyvät henkilöt, joiden osalta Ukrainan viranomaiset tutkivat seuraavaa:

| a) | Ukrainan julkisten varojen tai julkisen omaisuuden väärinkäyttö tai osallisuus siihen; tai |
| --- | --- |

a)

Ukrainan julkisten varojen tai julkisen omaisuuden väärinkäyttö tai osallisuus siihen; tai

| b) | julkisessa tehtävässä olevan henkilön aseman väärinkäyttö perusteettoman hyödyn tuottamiseksi henkilölle itselleen tai kolmannelle osapuolelle ja näin ollen vahingon aiheuttaminen Ukrainan julkisille varoille tai julkiselle omaisuudelle taikka osallisuus siihen.” |
| --- | --- |

b)

julkisessa tehtävässä olevan henkilön aseman väärinkäyttö perusteettoman hyödyn tuottamiseksi henkilölle itselleen tai kolmannelle osapuolelle ja näin ollen vahingon aiheuttaminen Ukrainan julkisille varoille tai julkiselle omaisuudelle taikka osallisuus siihen.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 29 päivänä tammikuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(1)  EUVL L 66, 6.3.2014, s. 26.

1

---

| 30.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 24/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 24/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/144,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2015,

menettelyjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 652/2014 tarkoitettujen eläintautien torjumiseksi toteutettavia kiireellisiä toimenpiteitä koskevien avustushakemusten ja maksupyyntöjen sekä niihin liittyvien tietojen toimittamista varten

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 250)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikeketjuun, eläinten terveyteen ja eläinten hyvinvointiin, kasvien terveyteen ja kasvien lisäysaineistoon liittyvien menojen hallinnointia koskevista säännöksistä, neuvoston direktiivien 98/56/EY, 2000/29/EY ja 2008/90/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 178/2002, (EY) N:o 882/2004, (EY) N:o 396/2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 muuttamisesta sekä neuvoston päätösten 66/399/ETY, 76/894/ETY ja 2009/470/EY kumoamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 652/2014 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 5 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 652/2014 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioille voidaan myöntää avustuksia kiireellisiin toimenpiteisiin, jotka on toteutettu jonkin kyseisen asetuksen liitteessä I mainitun eläintaudin esiintymisen vahvistuttua. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 652/2014 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioille voidaan myöntää avustuksia kiireellisiin toimenpiteisiin, jotka on toteutettu jonkin kyseisen asetuksen liitteessä I mainitun eläintaudin esiintymisen vahvistuttua.

| (2) | Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi ja tautien hallintaa koskevien tietojen saamiseksi nopeasti on asianmukaista vahvistaa päivämäärät, joihin mennessä jäsenvaltioiden on toimitettava avustushakemuksensa ja maksupyyntönsä, ja täsmennettävä, mitkä tiedot on annettava. Erityisesti olisi toimitettava ensimmäiset ja ajantasaistetut arviot jäsenvaltiolle aiheutuneista kustannuksista. |
| --- | --- |

(2)

Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi ja tautien hallintaa koskevien tietojen saamiseksi nopeasti on asianmukaista vahvistaa päivämäärät, joihin mennessä jäsenvaltioiden on toimitettava avustushakemuksensa ja maksupyyntönsä, ja täsmennettävä, mitkä tiedot on annettava. Erityisesti olisi toimitettava ensimmäiset ja ajantasaistetut arviot jäsenvaltiolle aiheutuneista kustannuksista.

| (3) | On tarpeen vahvistaa muuntokurssi, jota sovelletaan muunnettaessa niiden jäsenvaltioiden toimittamia arvioita ja maksupyyntöjä, joiden kansallinen valuutta ei ole euro. |
| --- | --- |

(3)

On tarpeen vahvistaa muuntokurssi, jota sovelletaan muunnettaessa niiden jäsenvaltioiden toimittamia arvioita ja maksupyyntöjä, joiden kansallinen valuutta ei ole euro.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Alustavat tiedot

Jäsenvaltioiden on 30 päivän kuluessa siitä, kun kyseisen asetuksen liitteessä I mainitun taudin esiintyminen on virallisesti vahvistettu, toimitettava alustavat tiedot kyseessä olevien eläinten ja tuotteiden luokista ja kunkin luokan markkina-arvosta tämän päätöksen liitteessä I esitetyn mallin mukaisena sähköisenä tiedostona.

Jäsenvaltioiden on samassa ajassa toimitettava kuvaus käynnissä olevista ja suunnitelluista toimista sekä lainsäädännöstä, jonka perusteella määritetään korvattavien eläinten ja tuotteiden arvo.

2 artikla

Tiedot arvioiduista kustannuksista

Jäsenvaltioiden on viimeistään kahden kuukauden kuluttua taudin esiintymisen virallisesta vahvistamisesta toimitettava komissiolle asetuksen (EU) N:o 652/2014 6 artiklan 1 kohdan mukaista avustusta koskeva hakemus, joka on laadittu liitteessä II esitetyn mallin ”Alustava talousarvio” mukaisena sähköisenä tiedostona ja sisältää seuraavat:

| a) | arvio asetuksen (EU) N:o 652/2014 8 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista, jotka aiheutuvat korvausten suorittamisesta omistajille; |
| --- | --- |

a)

arvio asetuksen (EU) N:o 652/2014 8 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista, jotka aiheutuvat korvausten suorittamisesta omistajille;

| b) | arvio asetuksen (EU) N:o 652/2014 8 artiklan 1 kohdan b ja d–g alakohdassa tarkoitetuista toimintakustannuksista; |
| --- | --- |

b)

arvio asetuksen (EU) N:o 652/2014 8 artiklan 1 kohdan b ja d–g alakohdassa tarkoitetuista toimintakustannuksista;

| c) | tapauksen mukaan arvio asetuksen (EU) N:o 652/2014 8 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetuista muista taudin hävittämisen kannalta olennaisista kustannuksista asianmukaisine perusteluineen. |
| --- | --- |

c)

tapauksen mukaan arvio asetuksen (EU) N:o 652/2014 8 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetuista muista taudin hävittämisen kannalta olennaisista kustannuksista asianmukaisine perusteluineen.

Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen toimien kuvausta pidetään avustushakemuksen osana.

Jäsenvaltioiden on kahden kuukauden välein ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisen jälkeen toimitettava ajan tasalle saatetut tiedot kyseisessä kohdassa tarkoitetuista kustannuksista.

3 artikla

Maksupyynnöt

Jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa rahoituspäätöksessä vahvistetusta päättymispäivästä tai taudin hävittämisen vahvistamisesta, sen mukaan kumpi päivämäärä on aikaisempi, toimitettava komissiolle:

| a) | aiheutuneita tukikelpoisia kustannuksia koskeva maksupyyntö tämän päätöksen liitteessä III esitetyn mallin mukaisena sähköisenä tiedostona; |
| --- | --- |

a)

aiheutuneita tukikelpoisia kustannuksia koskeva maksupyyntö tämän päätöksen liitteessä III esitetyn mallin mukaisena sähköisenä tiedostona;

| b) | maksupyyntöä tukeva kustannuseritelmä sekä yksityiskohtaiset tiedot aiheutuneista ja maksetuista kustannuksista tukikelpoisten kustannusluokkien mukaisesti eriteltyinä tämän päätöksen liitteessä IV esitetyn mallin mukaisena sähköisenä tiedostona; |
| --- | --- |

b)

maksupyyntöä tukeva kustannuseritelmä sekä yksityiskohtaiset tiedot aiheutuneista ja maksetuista kustannuksista tukikelpoisten kustannusluokkien mukaisesti eriteltyinä tämän päätöksen liitteessä IV esitetyn mallin mukaisena sähköisenä tiedostona;

| c) | tämän päätöksen liitteen V mukainen tekninen raportti. |
| --- | --- |

c)

tämän päätöksen liitteen V mukainen tekninen raportti.

4 artikla

Muuntokurssi

Jos arvioitujen kustannusten jäsenvaltiolle aiheutuneiden menojen määrät on ilmaistu muussa valuutassa kuin euroina, kyseisen jäsenvaltion on muunnettava kustannukset euromääräisiksi käyttämällä viimeisintä muuntokurssia, jonka Euroopan keskuspankki on vahvistanut ennen sen kuukauden ensimmäistä päivää, jona kyseinen jäsenvaltio jättää hakemuksen.

5 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 189, 27.6.2014, s. 1.

1

---

LIITE I

ALUSTAVAT TIEDOT ELÄINTEN JA TUOTTEIDEN LUOKISTA (1 ARTIKLA)

Image

---

LIITE II

ALUSTAVA TALOUSARVIO (2 ARTIKLA)

Image

Image

---

LIITE III

MAKSUPYYNTÖ (3 ARTIKLAN a ALAKOHTA)

Image

Image

---

LIITE IV

YKSITYISKOHTAISET TIEDOT KUSTANNUKSISTA (3 ARTIKLAN b ALAKOHTA)

Image

Image

Image

Image

Image

---

LIITE V

3 ARTIKLAN c ALAKOHDASSA MAINITUN TEKNISEN RAPORTIN SISÄLTÖ

Lopullisessa teknisessä raportissa on annettava vähintään seuraavat tiedot:

| 1. | toimenpiteiden täytäntöönpanon aloittamis- ja päättämispäivä |
| --- | --- |

1.

toimenpiteiden täytäntöönpanon aloittamis- ja päättämispäivä

| 2. | kuvaus toteutetuista teknisistä toimenpiteistä sekä keskeiset luvut |
| --- | --- |

2.

kuvaus toteutetuista teknisistä toimenpiteistä sekä keskeiset luvut

| 3. | epidemiologiset kartat |
| --- | --- |

3.

epidemiologiset kartat

| 4. | tavoitteiden saavuttamisaste ja tekniset vaikeudet |
| --- | --- |

4.

tavoitteiden saavuttamisaste ja tekniset vaikeudet

| 5. | epidemiologisten tutkimusten tulokset |
| --- | --- |

5.

epidemiologisten tutkimusten tulokset

| 6. | muut merkitykselliset epidemiologiset tiedot: kuolleisuus, sairastuvuus, kuolleiden sekä positiivisen tuloksen antaneiden eläinten ikäjakauma, todetut vauriot, vektorihyönteisten esiintyvyys jne. |
| --- | --- |

6.

muut merkitykselliset epidemiologiset tiedot: kuolleisuus, sairastuvuus, kuolleiden sekä positiivisen tuloksen antaneiden eläinten ikäjakauma, todetut vauriot, vektorihyönteisten esiintyvyys jne.

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 30.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 24/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 24/30

---

Vain alkuperäiset YK:n Euroopan talouskomission tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 78 – luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2015/145]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 03 oikaisu 2 — Voimaantulopäivä: 23. kesäkuuta 2010.

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Testit |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin tai jarrujärjestelmän muuttaminen ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

LIITTEET

| Liite 1 — | Ilmoitus luokan L ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä tai laajentamisesta tai epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon päättymisestä jarrulaitteiden osalta säännön nro 78 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 1 —

| Liite 2 — | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

Liite 2 —

| Liite 3 — | Testiolosuhteet ja -menetelmät sekä tehovaatimukset |
| --- | --- |

Liite 3 —

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvoihin (1).

Luokkiin ei lueta seuraavia:

| a) | ajoneuvot, joiden Vmax < 25 km/h |
| --- | --- |

a)

ajoneuvot, joiden Vmax < 25 km/h

| b) | liikuntarajoitteisia varten varustetut ajoneuvot. |
| --- | --- |

b)

liikuntarajoitteisia varten varustetut ajoneuvot.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä käytetään seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Lukkiutumattomalla jarrujärjestelmällä’ eli ’ABS-järjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee pyörän luistamisen ja sen rajoittamiseksi automaattisesti muuttaa painetta, joka saa aikaan jarrutusvoimat pyörillä. |
| --- | --- |

2.1

’Lukkiutumattomalla jarrujärjestelmällä’ eli ’ABS-järjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee pyörän luistamisen ja sen rajoittamiseksi automaattisesti muuttaa painetta, joka saa aikaan jarrutusvoimat pyörillä.

| 2.2 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää jarrulaitteiden osalta. |
| --- | --- |

2.2

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää jarrulaitteiden osalta.

| 2.3 | ’Perustestillä’ tarkoitetaan jarrutusta tai jarrutusten sarjaa, jolla vahvistetaan jarrun teho ennen seuraavaksi tehtävää testiä, kuten lämmitysmenettelyä tai märällä jarrulla tehtävää jarrutusta. |
| --- | --- |

2.3

’Perustestillä’ tarkoitetaan jarrutusta tai jarrutusten sarjaa, jolla vahvistetaan jarrun teho ennen seuraavaksi tehtävää testiä, kuten lämmitysmenettelyä tai märällä jarrulla tehtävää jarrutusta.

| 2.4 | ’Jarrulla’ tarkoitetaan jarrujärjestelmän osia, joissa ajoneuvon liikettä vastustavat voimat tuotetaan. |
| --- | --- |

2.4

’Jarrulla’ tarkoitetaan jarrujärjestelmän osia, joissa ajoneuvon liikettä vastustavat voimat tuotetaan.

| 2.5 | ’Jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan osien kokonaisuutta, joka koostuu hallintalaitteesta, voimansiirrosta ja jarrusta mutta johon ei lueta moottoria ja jonka tarkoituksena on vähentää liikkuvan ajoneuvon nopeutta asteittain, saada se pysähtymään ja pitää se paikoillaan, kun se on pysäytetty. |
| --- | --- |

2.5

’Jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan osien kokonaisuutta, joka koostuu hallintalaitteesta, voimansiirrosta ja jarrusta mutta johon ei lueta moottoria ja jonka tarkoituksena on vähentää liikkuvan ajoneuvon nopeutta asteittain, saada se pysähtymään ja pitää se paikoillaan, kun se on pysäytetty.

| 2.6 | ’Yhdistetyllä jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan | ajoneuvoluokkien L1 ja L3 tapauksessa käyttöjarrujärjestelmää, jossa ainakin kahta jarrua eri pyörissä käytetään yhdellä hallintalaitteella; |
| --- | --- | --- |

2.6

’Yhdistetyllä jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan

ajoneuvoluokkien L1 ja L3 tapauksessa käyttöjarrujärjestelmää, jossa ainakin kahta jarrua eri pyörissä käytetään yhdellä hallintalaitteella;

| | ajoneuvoluokkien L2 ja L5 tapauksessa käyttöjarrujärjestelmää, jossa kaikkien pyörien jarruja käytetään yhdellä hallintalaitteella; |
| --- | --- |

ajoneuvoluokkien L2 ja L5 tapauksessa käyttöjarrujärjestelmää, jossa kaikkien pyörien jarruja käytetään yhdellä hallintalaitteella;

| | ajoneuvoluokan L4 tapauksessa käyttöjarrujärjestelmää, jossa vähintään etu- ja takapyörien jarruja käytetään yhdellä hallintalaitteella. (Jos takapyörää ja sivuvaunun pyörää jarrutetaan samalla jarrujärjestelmällä, sitä pidetään takajarruna.) |
| --- | --- |

ajoneuvoluokan L4 tapauksessa käyttöjarrujärjestelmää, jossa vähintään etu- ja takapyörien jarruja käytetään yhdellä hallintalaitteella. (Jos takapyörää ja sivuvaunun pyörää jarrutetaan samalla jarrujärjestelmällä, sitä pidetään takajarruna.)

| 2.7 | ’Jarrujärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan yhtä niistä erillisistä osista, jotka yhdistettyinä muodostavat jarrujärjestelmän. |
| --- | --- |

2.7

’Jarrujärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan yhtä niistä erillisistä osista, jotka yhdistettyinä muodostavat jarrujärjestelmän.

| 2.8 | ’Hallintalaitteella’ tarkoitetaan kuljettajan välittömästi käyttämää järjestelmän osaa, jonka avulla voimansiirtoon välitetään jarrutukseen tarvittava energia tai säädetään sitä. |
| --- | --- |

2.8

’Hallintalaitteella’ tarkoitetaan kuljettajan välittömästi käyttämää järjestelmän osaa, jonka avulla voimansiirtoon välitetään jarrutukseen tarvittava energia tai säädetään sitä.

| 2.9 | ’Eri jarrujärjestelmätyypeillä’ tarkoitetaan laitteita, jotka eroavat toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:






  a) | komponenteilla on eri ominaisuudet |
| --- | --- | --- |

2.9

’Eri jarrujärjestelmätyypeillä’ tarkoitetaan laitteita, jotka eroavat toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:

a)

komponenteilla on eri ominaisuudet

| b) | jonkin komponentin materiaalin ominaisuudet tai sen muoto tai koko ovat erilaisia |
| --- | --- |

b)

jonkin komponentin materiaalin ominaisuudet tai sen muoto tai koko ovat erilaisia

| c) | laitteiston kokoonpano on erilainen. |
| --- | --- |

c)

laitteiston kokoonpano on erilainen.

| 2.10 | ’Kuljettajan massalla’ tarkoitetaan kuljettajan nimellismassaa 75 kg (istuimen käyttäjä 68 kg ja matkatavarat 7 kg). |
| --- | --- |

2.10

’Kuljettajan massalla’ tarkoitetaan kuljettajan nimellismassaa 75 kg (istuimen käyttäjä 68 kg ja matkatavarat 7 kg).

| 2.11 | ’Vaihde vapaalla’ -tilalla tarkoitetaan tilaa, jossa moottori ei ole enää kytkettynä vetäviin pyöriin. |
| --- | --- |

2.11

’Vaihde vapaalla’ -tilalla tarkoitetaan tilaa, jossa moottori ei ole enää kytkettynä vetäviin pyöriin.

| 2.12 | ’Kokonaismassalla’ tai ’enimmäismassalla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa kuormitettuna. |
| --- | --- |

2.12

’Kokonaismassalla’ tai ’enimmäismassalla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa kuormitettuna.

| 2.13 | ’Jarrun alkulämpötilalla’ tarkoitetaan kuumimman jarrun lämpötilaa ennen jarrun käyttöä. |
| --- | --- |

2.13

’Jarrun alkulämpötilalla’ tarkoitetaan kuumimman jarrun lämpötilaa ennen jarrun käyttöä.

| 2.14 | ’Kuormitetulla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on kuormattu niin, että se saavuttaa kohdassa 2.12 määritellyn kokonaismassansa. |
| --- | --- |

2.14

’Kuormitetulla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on kuormattu niin, että se saavuttaa kohdassa 2.12 määritellyn kokonaismassansa.

| 2.15 | ’Kevyesti kuormitetulla’ tarkoitetaan ajokuntoista massaa, johon lisätään testauslaitteiden massa 15 kg, tai ajoneuvon tilaa kuormitettuna sen mukaan, kumpi on pienempi. Kun testataan ABS-järjestelmää pienikitkaisella pinnalla (liite 3, kohdat 9.4–9.7), testauslaitteiden massaksi otetaan 30 kg, jotta otetaan huomioon korin kiinnikkeet. |
| --- | --- |

2.15

’Kevyesti kuormitetulla’ tarkoitetaan ajokuntoista massaa, johon lisätään testauslaitteiden massa 15 kg, tai ajoneuvon tilaa kuormitettuna sen mukaan, kumpi on pienempi. Kun testataan ABS-järjestelmää pienikitkaisella pinnalla (liite 3, kohdat 9.4–9.7), testauslaitteiden massaksi otetaan 30 kg, jotta otetaan huomioon korin kiinnikkeet.

| 2.16 | ’Ajokuntoisella massalla’ tarkoitetaan kuormittamattoman ajoneuvon massan ja kuljettajan massan summaa. |
| --- | --- |

2.16

’Ajokuntoisella massalla’ tarkoitetaan kuormittamattoman ajoneuvon massan ja kuljettajan massan summaa.

| 2.17 | ’Kitkakertoimen huippuarvolla’ tarkoitetaan renkaan ja tienpinnan välisen kitkan määrää vierivän renkaan enimmäishidastuvuuden perusteella. |
| --- | --- |

2.17

’Kitkakertoimen huippuarvolla’ tarkoitetaan renkaan ja tienpinnan välisen kitkan määrää vierivän renkaan enimmäishidastuvuuden perusteella.

| 2.18 | ’Tehostetulla jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, jossa jarrutusvoimaan tarvittava energia tuotetaan kuljettajan lihasvoimalla avustettuna yhdellä tai useammalla energiantuottolähteellä, esimerkiksi alipainetehostimella varustettua järjestelmää. |
| --- | --- |

2.18

’Tehostetulla jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, jossa jarrutusvoimaan tarvittava energia tuotetaan kuljettajan lihasvoimalla avustettuna yhdellä tai useammalla energiantuottolähteellä, esimerkiksi alipainetehostimella varustettua järjestelmää.

| 2.19 | ’Varajarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan yhdistetyllä jarrujärjestelmällä varustetun ajoneuvon toista käyttöjarrujärjestelmää. |
| --- | --- |

2.19

’Varajarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan yhdistetyllä jarrujärjestelmällä varustetun ajoneuvon toista käyttöjarrujärjestelmää.

| 2.20 | ’Käyttöjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, jota käytetään liikkuvan ajoneuvon hidastamiseen. |
| --- | --- |

2.20

’Käyttöjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, jota käytetään liikkuvan ajoneuvon hidastamiseen.

| 2.21 | ’Yksittäisjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, joka vaikuttaa vain yhteen akseliin. |
| --- | --- |

2.21

’Yksittäisjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, joka vaikuttaa vain yhteen akseliin.

| 2.22 | ’Jaetulla käyttöjarrujärjestelmällä (SSBS)’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, joka käyttää kaikkien pyörien jarruja ja koostuu kahdesta tai useammasta alajärjestelmästä, joita käytetään yhdellä hallintalaitteella, ja joka on suunniteltu niin, että yksittäinen vika missä tahansa alajärjestelmässä (esim. hydraulisen alajärjestelmän vuoto) ei heikennä muiden alajärjestelmien toimintaa. |
| --- | --- |

2.22

’Jaetulla käyttöjarrujärjestelmällä (SSBS)’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, joka käyttää kaikkien pyörien jarruja ja koostuu kahdesta tai useammasta alajärjestelmästä, joita käytetään yhdellä hallintalaitteella, ja joka on suunniteltu niin, että yksittäinen vika missä tahansa alajärjestelmässä (esim. hydraulisen alajärjestelmän vuoto) ei heikennä muiden alajärjestelmien toimintaa.

| 2.23 | ’Jarrutusmatkalla’ tarkoitetaan ajoneuvon kulkemaa matkaa siitä, kun kuljettaja aloittaa jarrujen hallintalaitteen käytön, siihen, kun ajoneuvo on täysin pysähtynyt. Jos testissä on käytettävä yhtä aikaa kahta hallintalaitetta, ajoneuvon kulkema matka alkaa ensimmäisen hallintalaitteen käytöstä. |
| --- | --- |

2.23

’Jarrutusmatkalla’ tarkoitetaan ajoneuvon kulkemaa matkaa siitä, kun kuljettaja aloittaa jarrujen hallintalaitteen käytön, siihen, kun ajoneuvo on täysin pysähtynyt. Jos testissä on käytettävä yhtä aikaa kahta hallintalaitetta, ajoneuvon kulkema matka alkaa ensimmäisen hallintalaitteen käytöstä.

| 2.24 | ’Testinopeudella’ tarkoitetaan ajoneuvon nopeutta mitattuna sillä hetkellä, kun kuljettaja aloittaa jarrujen hallintalaitteiden käytön. Jos testissä on käytettävä yhtä aikaa kahta hallintalaitetta, ajoneuvon nopeus mitataan ensimmäisen hallintalaitteen käyttöhetkellä. |
| --- | --- |

2.24

’Testinopeudella’ tarkoitetaan ajoneuvon nopeutta mitattuna sillä hetkellä, kun kuljettaja aloittaa jarrujen hallintalaitteiden käytön. Jos testissä on käytettävä yhtä aikaa kahta hallintalaitetta, ajoneuvon nopeus mitataan ensimmäisen hallintalaitteen käyttöhetkellä.

| 2.25 | ’Voimansiirrolla’ tarkoitetaan niiden komponenttien yhdistelmää, jotka kytkevät hallintalaitteen ja jarrun toiminnallisesti toisiinsa. |
| --- | --- |

2.25

’Voimansiirrolla’ tarkoitetaan niiden komponenttien yhdistelmää, jotka kytkevät hallintalaitteen ja jarrun toiminnallisesti toisiinsa.

| 2.26 | ’Kuormaamattoman ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon nimellismassaa mukaan luettuina kaikki ajoneuvon tavanomaista käyttöä varten tehtaassa asennetut laitteet (esim. palonsammutin, työkalut ja varapyörä) sekä jäähdytysneste, öljyt, 90 prosenttia polttoaineesta ja 100 prosenttia muista kaasuista tai nesteistä valmistajan ilmoituksen mukaan. |
| --- | --- |

2.26

’Kuormaamattoman ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon nimellismassaa mukaan luettuina kaikki ajoneuvon tavanomaista käyttöä varten tehtaassa asennetut laitteet (esim. palonsammutin, työkalut ja varapyörä) sekä jäähdytysneste, öljyt, 90 prosenttia polttoaineesta ja 100 prosenttia muista kaasuista tai nesteistä valmistajan ilmoituksen mukaan.

| 2.27 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan luokan L alaluokan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:






  a) | ajoneuvoluokka sellaisena kuin se on määritelty konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3) |
| --- | --- | --- |

2.27

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan luokan L alaluokan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

a)

ajoneuvoluokka sellaisena kuin se on määritelty konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3)

| b) | enimmäismassa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 2.12 |
| --- | --- |

b)

enimmäismassa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 2.12

| c) | massan jakautuminen akseleille |
| --- | --- |

c)

massan jakautuminen akseleille

| d) | Vmax |
| --- | --- |

d)

Vmax

| e) | erityyppiset jarrulaitteet |
| --- | --- |

e)

erityyppiset jarrulaitteet

| f) | akselien lukumäärä ja järjestely |
| --- | --- |

f)

akselien lukumäärä ja järjestely

| g) | moottorin tyyppi |
| --- | --- |

g)

moottorin tyyppi

| h) | vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet |
| --- | --- |

h)

vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet

| i) | vetopyörästön välityssuhteet |
| --- | --- |

i)

vetopyörästön välityssuhteet

| j) | renkaiden mitat. |
| --- | --- |

j)

renkaiden mitat.

| 2.28 | Arvolla ’Vmax’ tarkoitetaan joko nopeutta, joka saavutetaan kiihdyttämällä kevyesti kuormattua ajoneuvoa enimmäisteholla paikaltaan 1,6 kilometrin matkalla tasaisella pinnalla, tai standardin ISO 7117:1995 mukaisesti mitattua nopeutta. |
| --- | --- |

2.28

Arvolla ’Vmax’ tarkoitetaan joko nopeutta, joka saavutetaan kiihdyttämällä kevyesti kuormattua ajoneuvoa enimmäisteholla paikaltaan 1,6 kilometrin matkalla tasaisella pinnalla, tai standardin ISO 7117:1995 mukaisesti mitattua nopeutta.

| 2.29 | ’Pyörän lukkiutumisella’ tarkoitetaan tilannetta, jossa luistosuhde on 1,00. |
| --- | --- |

2.29

’Pyörän lukkiutumisella’ tarkoitetaan tilannetta, jossa luistosuhde on 1,00.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja tekee ajoneuvotyypin jarrujen hyväksyntää koskevan hakemuksen.

3.2   Hakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena jäljempänä mainitut asiakirjat sekä seuraavat tiedot:

| 3.2.1 | kuvaus ajoneuvotyypistä kohdassa 2.27 mainittujen ominaisuuksien osalta; ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit sekä moottorin tyyppi on ilmoitettava |
| --- | --- |

3.2.1

kuvaus ajoneuvotyypistä kohdassa 2.27 mainittujen ominaisuuksien osalta; ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit sekä moottorin tyyppi on ilmoitettava

| 3.2.2 | luettelo asianmukaisesti merkityistä jarrulaitteen muodostavista osista |
| --- | --- |

3.2.2

luettelo asianmukaisesti merkityistä jarrulaitteen muodostavista osista

| 3.2.3 | kaavio kootusta jarrujärjestelmästä ja tiedot sen osien sijainnista ajoneuvossa |
| --- | --- |

3.2.3

kaavio kootusta jarrujärjestelmästä ja tiedot sen osien sijainnista ajoneuvossa

| 3.2.4 | jokaisesta komponentista yksityiskohtaiset piirustukset, joiden perusteella komponentti on helposti paikannettavissa ja tunnistettavissa. |
| --- | --- |

3.2.4

jokaisesta komponentista yksityiskohtaiset piirustukset, joiden perusteella komponentti on helposti paikannettavissa ja tunnistettavissa.

3.3   Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi jätetty ajoneuvotyyppi täyttää kohtien 5 ja 6 vaatimukset, ajoneuvotyyppi on hyväksyttävä.

4.2   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (tällä hetkellä 03, mikä vastaa muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt merkittävät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jossa on erityyppinen jarrulaite, tai toiselle ajoneuvotyypille.

4.3   Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä, hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.4   Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä

| 4.4.2 | tämän säännön numero, jota seuraavat R-kirjain, viiva ja kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella oleva hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

tämän säännön numero, jota seuraavat R-kirjain, viiva ja kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella oleva hyväksyntänumero.

4.5   Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, kohdassa 4.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

4.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.8   Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   VAATIMUKSET

5.1   Jarrujärjestelmää koskevat vaatimukset

5.1.1   Jokaisen ajoneuvon on läpäistävä kaikki sen edustaman ajoneuvoluokan ajoneuvoille ja ajoneuvon jarrujen ominaisuuksille määrätyt testit.

5.1.2   Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen käyttö

Ajoneuvoissa on oltava järjestelyt, joiden ansiosta kuljettaja voi käyttää käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta tavanomaisesta ajoasennostaan ja molemmat kädet ohjauslaitteella.

5.1.3   Varajarrujärjestelmän hallintalaitteen käyttö

Ajoneuvoissa on oltava järjestelyt, joiden ansiosta kuljettaja voi käyttää varajarrujärjestelmän hallintalaitetta tavanomaisesta ajoasennostaan ja ainakin toinen käsi ohjauslaitteella.

5.1.4   Seisontajarrujärjestelmä

Jos ajoneuvossa on seisontajarrujärjestelmä, sen on pidettävä ajoneuvo paikallaan liitteen 3 kohdassa 8.2 kuvatulla kaltevalla pinnalla.

Seisontajarrujärjestelmää koskevat vaatimukset:

| a) | Järjestelmän hallintalaitteen on oltava käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteista erillinen. |
| --- | --- |

a)

Järjestelmän hallintalaitteen on oltava käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteista erillinen.

| b) | Järjestelmä on voitava pitää lukittuna pelkästään mekaanisin keinoin. |
| --- | --- |

b)

Järjestelmä on voitava pitää lukittuna pelkästään mekaanisin keinoin.

Ajoneuvoissa on oltava järjestelyt, joiden ansiosta kuljettaja voi käyttää seisontajarrujärjestelmää tavanomaisesta ajoasennostaan.

5.1.5   Luokkien L1 ja L3 kaksipyöräiset ajoneuvot on varustettava joko kahdella erillisellä käyttöjarrujärjestelmällä tai jaetulla käyttöjarrujärjestelmällä siten, että vähintään yksi jarru toimii etupyörällä ja vähintään yksi takapyörällä.

5.1.6   Luokan L4 kolmipyöräisten ajoneuvojen on täytettävä kohdassa 5.1.6 asetetut jarrujärjestelmävaatimukset. Sivuvaunun pyörässä ei tarvitse olla jarrua, jos ajoneuvo täyttää liitteessä 3 asetetut tehovaatimukset.

5.1.7   Luokan L2 kolmipyöräiset ajoneuvot on varustettava seisontajarrujärjestelmällä ja yhdellä seuraavista käyttöjarrujärjestelmistä:

| a) | kaksi erillistä käyttöjarrujärjestelmää (lukuun ottamatta yhdistettyä jarrujärjestelmää), jotka yhdessä käytettynä käyttävät kaikkien pyörien jarruja, tai |
| --- | --- |

a)

kaksi erillistä käyttöjarrujärjestelmää (lukuun ottamatta yhdistettyä jarrujärjestelmää), jotka yhdessä käytettynä käyttävät kaikkien pyörien jarruja, tai

| b) | jaettu käyttöjarrujärjestelmä tai |
| --- | --- |

b)

jaettu käyttöjarrujärjestelmä tai

| c) | yhdistetty jarrujärjestelmä, joka käyttää kaikkien pyörien jarruja, ja varajarrujärjestelmä, joka voi olla seisontajarrujärjestelmä. |
| --- | --- |

c)

yhdistetty jarrujärjestelmä, joka käyttää kaikkien pyörien jarruja, ja varajarrujärjestelmä, joka voi olla seisontajarrujärjestelmä.

5.1.8   Luokan L5 ajoneuvot on varustettava seuraavilla:

| 5.1.8.1 | seisontajarrujärjestelmä ja |
| --- | --- |

5.1.8.1

seisontajarrujärjestelmä ja

| 5.1.8.2 | jalkakäyttöinen käyttöjarrujärjestelmä, joka käyttää kaikkien pyörien jarruja hyödyntäen joko






  a) | jaettua käyttöjarrujärjestelmää tai |
| --- | --- | --- |

5.1.8.2

jalkakäyttöinen käyttöjarrujärjestelmä, joka käyttää kaikkien pyörien jarruja hyödyntäen joko

a)

jaettua käyttöjarrujärjestelmää tai

| b) | yhdistettyä jarrujärjestelmää, joka käyttää kaikkien pyörien jarruja, ja varajarrujärjestelmää, joka voi olla seisontajarrujärjestelmä. |
| --- | --- |

b)

yhdistettyä jarrujärjestelmää, joka käyttää kaikkien pyörien jarruja, ja varajarrujärjestelmää, joka voi olla seisontajarrujärjestelmä.

5.1.9   Jos ajoneuvossa on kaksi erillistä käyttöjarrujärjestelmää, järjestelmillä voi olla yhteinen jarru, kunhan kummankaan järjestelmän vikaantuminen ei vaikuta toisen järjestelmän toimintaan.

5.1.10   Jos ajoneuvo käyttää jarrutusvoiman välittämiseen hydraulinestettä,

| a) | pääsylinterissä on oltava suljettu ja kannellinen erillinen säiliö kullekin jarrujärjestelmälle, |
| --- | --- |

a)

pääsylinterissä on oltava suljettu ja kannellinen erillinen säiliö kullekin jarrujärjestelmälle,

| b) | pääsylinterin vetoisuuden on oltava 1,5 kertaa se nesteen tilavuus, jota edellytetään siirtymisessä uudesta jarrupäällysteestä kuluneeseen jarrupäällysteeseen epäedullisimmalla jarrujen säädöllä, ja |
| --- | --- |

b)

pääsylinterin vetoisuuden on oltava 1,5 kertaa se nesteen tilavuus, jota edellytetään siirtymisessä uudesta jarrupäällysteestä kuluneeseen jarrupäällysteeseen epäedullisimmalla jarrujen säädöllä, ja

| c) | pääsylinterin säiliön nestetaso on voitava tarkastaa poistamatta kantta. |
| --- | --- |

c)

pääsylinterin säiliön nestetaso on voitava tarkastaa poistamatta kantta.

5.1.11   Kaikki varoitusvalot on sijoitettava kuljettajan näkyville.

5.1.12   Jos ajoneuvo on varustettu jaetulla käyttöjarrujärjestelmällä, se on varustettava punaisella varoitusvalolla, joka syttyy,

| a) | jos esiintyy hydraulinen vika, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan enintään 90 newtonin voima, tai |
| --- | --- |

a)

jos esiintyy hydraulinen vika, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan enintään 90 newtonin voima, tai

| b) | ilman hallintalaitteen käyttämistä, jos jarrunesteen taso pääsylinterin säiliössä putoaa seuraavista suuremman alle:






  i) | valmistajan määrittämä taso ja |
| --- | --- | --- |

b)

ilman hallintalaitteen käyttämistä, jos jarrunesteen taso pääsylinterin säiliössä putoaa seuraavista suuremman alle:

i)

valmistajan määrittämä taso ja

| ii) | taso, joka on pienempi tai yhtä suuri kuin puolet nestesäiliön tilavuudesta. |
| --- | --- |

ii)

taso, joka on pienempi tai yhtä suuri kuin puolet nestesäiliön tilavuudesta.

Toiminnon tarkastamiseksi varoitusvalon on sytyttävä, kun sytytysvirta kytketään virtakytkimellä, ja sammuttava, kun tarkastus on valmis. Varoitusvalon on pysyttävä syttyneenä vikaantumisen ajan aina, kun virtakytkin on päällä-asennossa.

5.1.13   Jos ajoneuvo on varustettu lukkiutumattomalla jarrujärjestelmällä, se on varustettava keltaisella varoitusvalolla. Valon on sytyttävä aina, kun esiintyy toimintahäiriö, joka vaikuttaa signaalien tuottamiseen tai välittämiseen ajoneuvon ABS-järjestelmässä.

Toiminnon tarkastamiseksi varoitusvalon on sytyttävä, kun sytytysvirta kytketään virtakytkimellä, ja sammuttava, kun tarkastus on valmis.

Varoitusvalon on pysyttävä syttyneenä vikaantumisen ajan aina, kun virtakytkin on päällä-asennossa.

5.2   Kestävyys

5.2.1   Jarrujen kitkapinnan kuluminen on kompensoitava joko automaattisen tai käsikäyttöisen säätölaitteen avulla.

5.2.2   Jarrupäällysteen paksuus on oltava nähtävissä ilman purkamista tai, jos jarrupäällyste ei ole näkyvissä, kuluminen on arvioitava siihen tarkoitetulla laitteella.

5.2.3   Jarrupäällystettä ei saa irrota eikä jarrunestettä vuotaa minkään tämän säännön mukaisen testin aikana eikä testin päätyttyä.

5.3   Dynaamisen tehon mittaaminen

Tehon mittaamiseen käytetään liitteessä 3 määrätyissä testeissä mainittua menetelmää. Käyttöjarrujärjestelmän teho voidaan mitata kolmella tavalla:

| 5.3.1 | MFDD (täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus)
  MFDD:n laskeminen:

  m/s2

  jossa







  dm | = | täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus |
| --- | --- | --- | --- |
| V1 | = | ajoneuvon nopeus kuljettajan käyttäessä hallintalaitetta |
| Vb | = | ajoneuvon nopeus 0,8 V1 (km/h) |
| Ve | = | ajoneuvon nopeus 0,1 V1 (km/h) |
| Sb | = | arvojen V1 ja Vb välillä kuljettu matka (m) |
| Se | = | arvojen V1 ja Vb välillä kuljettu matka (m) |

5.3.1

MFDD (täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus)

MFDD:n laskeminen:

Formula m/s2

jossa

dm

=

täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus

V1

=

ajoneuvon nopeus kuljettajan käyttäessä hallintalaitetta

Vb

=

ajoneuvon nopeus 0,8 V1 (km/h)

Ve

=

ajoneuvon nopeus 0,1 V1 (km/h)

Sb

=

arvojen V1 ja Vb välillä kuljettu matka (m)

Se

=

arvojen V1 ja Vb välillä kuljettu matka (m)

| 5.3.2 | Jarrutusmatka
  Perustana liikkeen perusyhtälöt:
  S = 0,1 · V + (X) · V2

  jossa







  S | = | jarrutusmatka metreinä |
| --- | --- | --- | --- |
| V | = | ajoneuvon nopeus (km/h) |
| X | = | kunkin testin vaatimukseen perustuva muuttuja |

5.3.2

Jarrutusmatka

Perustana liikkeen perusyhtälöt:

S = 0,1 · V + (X) · V2

jossa

S

=

jarrutusmatka metreinä

V

=

ajoneuvon nopeus (km/h)

X

=

kunkin testin vaatimukseen perustuva muuttuja

Korjattu jarrutusmatka lasketaan ajoneuvon todellisen testinopeuden perusteella seuraavalla kaavalla:

Ss = 0,1 · Vs + (Sa – 0,1 · Va) · Vs2/Va2

jossa

| Ss | = | korjattu jarrutusmatka metreinä |
| --- | --- | --- |
| Vs | = | ajoneuvon määritetty testinopeus (km/h) |
| Sa | = | todellinen jarrutusmatka metreinä |
| Va | = | ajoneuvon todellinen testinopeus (km/h) |

Ss

=

korjattu jarrutusmatka metreinä

Vs

=

ajoneuvon määritetty testinopeus (km/h)

Sa

=

todellinen jarrutusmatka metreinä

Va

=

ajoneuvon todellinen testinopeus (km/h)

Huomautus: Yhtälö pätee vain, kun todellinen testinopeus Va on enintään ± 5 km/h määritellystä testinopeudesta Vs.

| 5.3.3 | Jatkuva hidastuvuuden kirjaaminen
  Sovitusmenettelyssä ja esimerkiksi testattaessa märällä jarrulla ja lämmöstä johtuvaa jarrujen häviämistä ja lämmitysmenettelyä kirjataan ajoneuvon hetkellinen hidastuvuus jatkuvasti hetkestä, jolloin jarrujen hallintalaitteeseen kohdistetaan voima, siihen saakka, kun jarrutus on päättynyt. |
| --- | --- |

5.3.3

Jatkuva hidastuvuuden kirjaaminen

Sovitusmenettelyssä ja esimerkiksi testattaessa märällä jarrulla ja lämmöstä johtuvaa jarrujen häviämistä ja lämmitysmenettelyä kirjataan ajoneuvon hetkellinen hidastuvuus jatkuvasti hetkestä, jolloin jarrujen hallintalaitteeseen kohdistetaan voima, siihen saakka, kun jarrutus on päättynyt.

5.4   Jarrupäällysteen materiaalit

Jarrupäällysteissä ei saa olla asbestia.

6.   TESTIT

Jarrutustestit (testiolosuhteet ja -menettelyt), jotka hyväksyttäväksi toimitetulle ajoneuvolle on tehtävä, ja vaadittava jarrutusteho kuvataan tämän säännön liitteessä 3.

7.   AJONEUVOTYYPIN TAI JARRUJÄRJESTELMÄN MUUTTAMINEN JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

7.1   Ajoneuvotyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle on ilmoitettava kaikista ajoneuvotyyppiin tai jarrujärjestelmään tehdyistä muutoksista. Tämä hallinnollinen yksikkö voi joko

| 7.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

7.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai

| 7.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

7.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi kohdassa 4.3 tarkoitetulla menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

7.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

8.1   Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot (järjestelmät) on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohdan 5 vaatimukset.

8.2   Tuotantoa on valvottava asianmukaisella tavalla kohdassa 8.1 esitettyjen vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi.

8.3   Hyväksynnän haltijan on erityisesti

| 8.3.1 | varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä |
| --- | --- |

8.3.1

varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä

| 8.3.2 | voitava käyttää tarkastuslaitteita, joita tarvitaan kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen |
| --- | --- |

8.3.2

voitava käyttää tarkastuslaitteita, joita tarvitaan kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen

| 8.3.3 | varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla viranomaisten kanssa sovittavan ajan |
| --- | --- |

8.3.3

varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla viranomaisten kanssa sovittavan ajan

| 8.3.4 | analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden kuitenkin niin, että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan |
| --- | --- |

8.3.4

analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden kuitenkin niin, että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan

| 8.3.5 | varmistettava, että kullekin tuotetyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 3 määrätyt testit |
| --- | --- |

8.3.5

varmistettava, että kullekin tuotetyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 3 määrätyt testit

| 8.3.6 | varmistettava, että järjestetään uusi otanta ja uusi testi, jos todetaan, että jokin näyte tai testikappale ei ole vaatimusten mukainen. Kyseisen tuotannon palauttamiseksi vaatimustenmukaiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet. |
| --- | --- |

8.3.6

varmistettava, että järjestetään uusi otanta ja uusi testi, jos todetaan, että jokin näyte tai testikappale ei ole vaatimusten mukainen. Kyseisen tuotannon palauttamiseksi vaatimustenmukaiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet.

8.4   Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät, joita sovelletaan jokaiseen tuotantoyksikköön.

8.4.1   Kussakin tarkastuksessa on tarkastajalle esitettävä testiä ja tuotannon valvontaa koskevat asiakirjat.

8.4.2   Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä, jotka testataan valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella.

8.4.3   Jos laatutaso vaikuttaa heikolta tai jos kohdan 8.4.2 mukaisten testien pätevyys on syytä varmistaa, tarkastaja valitsee näytteet, jotka lähetetään tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tutkimuslaitokselle.

8.4.4   Toimivaltainen viranomainen voi suorittaa kaikki tässä säännössä määrätyt testit.

8.4.5   Toimivaltaisen viranomaisen valtuuttama tavanomainen tarkastustiheys on kerran kahdessa vuodessa. Jos jostakin tarkastuskäynnistä saadaan kielteisiä tuloksia, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarpeelliset toimenpiteet toteutetaan tuotannon palauttamiseksi vaatimusten mukaiseksi mahdollisimman pian.

9.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

9.1   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa säännön muutossarjan 03 virallisen voimaantulon jälkeen hylätä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, mukaista hyväksyntähakemusta. Tätä sääntöä soveltavat sopimuksen sopimuspuolet voivat valmistajan pyynnöstä sopia, että näitä muutoksia sovelletaan ennen niiden virallista voimaantuloa.

9.2   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat 24 kuukauden kuluttua kohdassa 9.1 tarkoitetusta voimaantulopäivästä myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos ajoneuvon tyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

9.3   Hyväksynnät, jotka on myönnetty ennen kuin virallisesta voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, lakkaavat olemasta voimassa 48 kuukauden kuluttua kohdassa 9.1 mainitusta voimaantulopäivästä, ellei hyväksynnän myöntänyt sopimuspuoli ilmoita muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille, että tyyppihyväksytty ajoneuvo vastaa tämän säännön vaatimuksia sellaisina kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

9.4   Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, voivat kieltäytyä hyväksymästä hyväksyntöjä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

10.1   Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 esitetyt vaatimukset eivät täyty tai jos kyseistä tyyppiä oleva ajoneuvo ei ole läpäissyt kohdassa 8.3 määrättyjä testejä.

10.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä niille hyväksyntälomakkeen jäljennöksen, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä suurin kirjaimin merkintä ”HYVÄKSYNTÄ PERUUTETTU”.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Kun kyseinen viranomainen saa asiaa koskevan ilmoituksen, sen on ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä iille hyväksyntälomakkeen jäljennöksen, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä suurin kirjaimin merkintä ”TUOTANTO LOPETETTU”.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3). Asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, kohta 2.

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot annetaan ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1) liitteessä 3.

---

LIITE 1 (*)

Image

Image

LISÄYS

LUETTELO AJONEUVOA KOSKEVISTA TIEDOISTA SÄÄNNÖN NRO 90 MUKAISTA HYVÄKSYNTÄÄ VARTEN

| 1. | Ajoneuvotyypin kuvaus: |
| --- | --- |

1.

Ajoneuvotyypin kuvaus:

| 1.1 | Ajoneuvon kauppanimi tai merkki: |
| --- | --- |

1.1

Ajoneuvon kauppanimi tai merkki:

| 1.2 | Ajoneuvoluokka: |
| --- | --- |

1.2

Ajoneuvoluokka:

| 1.3 | Ajoneuvotyyppi säännön nro 78 hyväksynnän mukaisesti: |
| --- | --- |

1.3

Ajoneuvotyyppi säännön nro 78 hyväksynnän mukaisesti:

| 1.4 | Ajoneuvotyyppiä edustavien ajoneuvojen mallit tai kaupalliset nimet, jos saatavilla: |
| --- | --- |

1.4

Ajoneuvotyyppiä edustavien ajoneuvojen mallit tai kaupalliset nimet, jos saatavilla:

| 1.5 | Valmistajan nimi ja osoite: |
| --- | --- |

1.5

Valmistajan nimi ja osoite:

| 2. | Jarrupäällysteiden merkki ja tyyppi: |
| --- | --- |

2.

Jarrupäällysteiden merkki ja tyyppi:

| 3. | Ajoneuvon vähimmäismassa: |
| --- | --- |

3.

Ajoneuvon vähimmäismassa:

| 3.1 | Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo): |
| --- | --- |

3.1

Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo):

| 4. | Ajoneuvon enimmäismassa: |
| --- | --- |

4.

Ajoneuvon enimmäismassa:

| 4.1 | Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo): |
| --- | --- |

4.1

Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo):

| 5. | Vmax km/h |
| --- | --- |

5.

Vmax km/h

| 6. | Renkaiden ja pyörien mitat: |
| --- | --- |

6.

Renkaiden ja pyörien mitat:

| 7. | Itsenäisten jarrujärjestelmien konfiguraatio: |
| --- | --- |

7.

Itsenäisten jarrujärjestelmien konfiguraatio:

| 8. | Jarruventtiilien eritelmät (tapauksen mukaan): |
| --- | --- |

8.

Jarruventtiilien eritelmät (tapauksen mukaan):

| 8.1 | Kuormituksen tunnistusventtiilin säätö: |
| --- | --- |

8.1

Kuormituksen tunnistusventtiilin säätö:

| 8.2 | Paineventtiilien asetus: |
| --- | --- |

8.2

Paineventtiilien asetus:

| 9. | Jarrun eritelmät: |
| --- | --- |

9.

Jarrun eritelmät:

| 9.1 | Levyjarrun tyyppi (esimerkiksi mäntien lukumäärä ja mitat, jäähdytettävät tai kiinteät levyt): |
| --- | --- |

9.1

Levyjarrun tyyppi (esimerkiksi mäntien lukumäärä ja mitat, jäähdytettävät tai kiinteät levyt):

| 9.2 | Rumpujarrun tyyppi (esimerkiksi duoservo sekä männän koko ja rummun mitat): |
| --- | --- |

9.2

Rumpujarrun tyyppi (esimerkiksi duoservo sekä männän koko ja rummun mitat):

| 10. | Pääsylinterin tyyppi ja koko (tapauksen mukaan): |
| --- | --- |

10.

Pääsylinterin tyyppi ja koko (tapauksen mukaan):

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIT

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Image

Edellä esitetty ajoneuvoon kiinnitetty merkki osoittaa, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty jarrulaitteiden osalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön nro 78 mukaisesti hyväksyntänumerolla 032439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä tarkoittavat, että muutossarja 03 sisältyi sääntöön nro 78 jo hyväksyntää myönnettäessä.

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Image

Edellä esitetty ajoneuvoon kiinnitetty merkki osoittaa, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) sääntöjen nro 78 ja 40 mukaisesti (1). Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 78 sisälsi muutossarjan 03 ja sääntö nro 40 oli alkuperäisessä muodossaan.

---

(1)  Jälkimmäinen numero on annettu pelkästään esimerkkinä.

---

LIITE 3

TESTIOLOSUHTEET JA -MENETELMÄT SEKÄ TEHOVAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

1.1   Testipinnat

1.1.1   Suurikitkainen pinta:

| a) | Kaikissa dynaamisissa jarrutesteissä lukuun ottamatta ABS-testejä, joissa edellytetään pienikitkaista pintaa. |
| --- | --- |

a)

Kaikissa dynaamisissa jarrutesteissä lukuun ottamatta ABS-testejä, joissa edellytetään pienikitkaista pintaa.

| b) | Testialue on puhdas ja tasainen pinta, jonka kaltevuus on enintään 1 prosentti. |
| --- | --- |

b)

Testialue on puhdas ja tasainen pinta, jonka kaltevuus on enintään 1 prosentti.

| c) | Pinnan nimellinen kitkakertoimen huippuarvo on 0,9, ellei toisin määrätä. |
| --- | --- |

c)

Pinnan nimellinen kitkakertoimen huippuarvo on 0,9, ellei toisin määrätä.

1.1.2   Pienikitkainen pinta:

| a) | Kaikissa dynaamisissa jarrutesteissä, joissa edellytetään pienikitkaista pintaa. |
| --- | --- |

a)

Kaikissa dynaamisissa jarrutesteissä, joissa edellytetään pienikitkaista pintaa.

| b) | Testialue on puhdas, kuiva ja tasainen pinta, jonka kaltevuus on enintään 1 prosentti. |
| --- | --- |

b)

Testialue on puhdas, kuiva ja tasainen pinta, jonka kaltevuus on enintään 1 prosentti.

| c) | Pinnan kitkakertoimen huippuarvo on enintään 0,45. |
| --- | --- |

c)

Pinnan kitkakertoimen huippuarvo on enintään 0,45.

1.1.3   Kitkakertoimen huippuarvon mittaaminen

Kitkakertoimen huippuarvo mitataan hyväksyntäviranomaisen päätöksen mukaan joko

| a) | American Society for Testing and Materials -yhdistyksen (ASTM) standardin E1136-93 (hyväksytty uudelleen 2003) vakiovertailutestirenkaalla ASTM-menetelmän E1337-90 (hyväksytty uudelleen 2002) mukaisesti nopeudella 40 mph tai |
| --- | --- |

a)

American Society for Testing and Materials -yhdistyksen (ASTM) standardin E1136-93 (hyväksytty uudelleen 2003) vakiovertailutestirenkaalla ASTM-menetelmän E1337-90 (hyväksytty uudelleen 2002) mukaisesti nopeudella 40 mph tai

| b) | tämän liitteen lisäyksessä kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

b)

tämän liitteen lisäyksessä kuvatulla menetelmällä.

1.1.4   Seisontajarrujärjestelmän testit:

Määritellyn mukaisessa testausrinteessä on puhdas ja kuiva pinta, jonka muoto ei muutu ajoneuvon massan vaikutuksesta.

1.1.5   Testikaistan leveys:

Kaksipyöräisten ajoneuvojen (ajoneuvoluokat L1 ja L3) testikaistan leveys on 2,5 m.

Kolmipyöräisten ajoneuvojen (ajoneuvoluokat L2, L5 ja L4) testikaistan leveys on 2,5 m lisättynä ajoneuvon leveydellä.

1.2   Ympäristön lämpötila

Ympäristön lämpötila on 4–45 °C.

1.3   Tuulen nopeus

Tuulen nopeus on enintään 5 m/s.

1.4   Testinopeuden toleranssi

Testinopeuden toleranssi on ± 5 km/h.

Jos todellinen testinopeus poikkeaa määritellystä testinopeudesta, todellinen jarrutusmatka korjataan käyttämällä tämän säännön kohdassa 5.3.2 olevaa kaavaa.

1.5   Automaattivaihteisto

Automaattivaihteistolla varustettujen ajoneuvojen on käytävä läpi kaikki testit — sekä vaihde kytkettynä että vaihde vapaalla tehtävät testit.

Jos automaattivaihteistossa on vapaa-asento, se valitaan vaihde vapaalla tehtäviä testejä varten.

1.6   Ajoneuvon sijoittaminen ja pyörien lukkiutuminen

| a) | Ajoneuvo sijoitetaan testikaistan keskelle kunkin jarrutuksen alussa. |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvo sijoitetaan testikaistan keskelle kunkin jarrutuksen alussa.

| b) | Jarrutukset tehdään niin, etteivät ajoneuvon pyörät ajaudu testikaistan ulkopuolelle eivätkä lukkiudu. |
| --- | --- |

b)

Jarrutukset tehdään niin, etteivät ajoneuvon pyörät ajaudu testikaistan ulkopuolelle eivätkä lukkiudu.

1.7   Testin kulku

| Testien järjestys | Kohta |
| --- | --- |
| 1. | Jarrutus kylmänä — yhden jarrunhallintalaitteen käyttö |

Testien järjestys

Kohta

1.

Jarrutus kylmänä — yhden jarrunhallintalaitteen käyttö

3

| 2. | Jarrutus kylmänä — kaikkien jarrunhallintalaitteiden käyttö |
| --- | --- |

2.

Jarrutus kylmänä — kaikkien jarrunhallintalaitteiden käyttö

4

| 3. | Suuri nopeus |
| --- | --- |

3.

Suuri nopeus

5

| 4. | Märkä jarru |
| --- | --- |

4.

Märkä jarru

6

| 5. | Lämpöhäipyminen (1) |
| --- | --- |

5.

Lämpöhäipyminen (1)

7

| 6. | Jos asennettu: |
| --- | --- |

6.

Jos asennettu:

| 6.1 | Seisontajarrujärjestelmä |
| --- | --- |

6.1

Seisontajarrujärjestelmä

8

| 6.2 | ABS |
| --- | --- |

6.2

ABS

9

| 6.3 | Osittainen vikaantuminen, jaetut käyttöjarrujärjestelmät |
| --- | --- |

6.3

Osittainen vikaantuminen, jaetut käyttöjarrujärjestelmät

10

| 6.4 | Tehostetun jarrujärjestelmän vikaantuminen |
| --- | --- |

6.4

Tehostetun jarrujärjestelmän vikaantuminen

11

2.   VALMISTELU

2.1   Tyhjäkäyntinopeus

Tyhjäkäyntinopeus asetetaan valmistajan ilmoittamaksi.

2.2   Rengaspaineet

Renkaat täytetään valmistajan suosittelemaan arvoon, joka vastaa ajoneuvon kuormitustilaa testissä.

2.3   Hallintalaitteiden käyttökohdat ja -suunta

Käsikäyttöisen hallintalaitteen tapauksessa kohdistetaan voima F laitteen vivun etupintaan kohtisuorassa akseliin, joka kulkee vivun tukipisteestä vivun uloimpaan pisteeseen tasolla, jota pitkin vipu kääntyy (ks. kuva).

Voima kohdistetaan pisteeseen, joka sijaitsee 50 mm:n etäisyydellä hallintavivun uloimmasta pisteestä mitattuna akselilla, joka kulkee vivun tukipisteen keskiakselista vivun uloimpaan pisteeseen.

Jarrupolkimen tapauksessa voima kohdistetaan suorassa kulmassa polkimen keskikohtaan.

2.4   Jarrujen lämpötilan mittaaminen

Jarrun lämpötila mitataan jarrulevyn tai -rummun jarrutusalueen likimääräisestä keskikohdasta käyttämällä hyväksyntäviranomaisen päätöksen mukaan

| a) | hankaustermoelementtiä, joka koskettaa levyn tai rummun pintaa, tai |
| --- | --- |

a)

hankaustermoelementtiä, joka koskettaa levyn tai rummun pintaa, tai

| b) | jarrupäällysteeseen sisällytettyä termoelementtiä. |
| --- | --- |

b)

jarrupäällysteeseen sisällytettyä termoelementtiä.

2.5   Sovitusmenettely

Ajoneuvon jarrut sovitetaan ennen tehon mittaamista. Menettelyn voi suorittaa valmistaja.

| a) | Ajoneuvo kuormattu kevyesti |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvo kuormattu kevyesti

| b) | Vaihde vapaalla |
| --- | --- |

b)

Vaihde vapaalla

| c) | Testinopeus:






  i) | Alkunopeus: 50 km/h tai 0,8 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- | --- |

c)

Testinopeus:

i)

Alkunopeus: 50 km/h tai 0,8 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| ii) | Loppunopeus 5–10 km/h |
| --- | --- |

ii)

Loppunopeus 5–10 km/h

| d) | Jarrutukset:
  Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen |
| --- | --- |

d)

Jarrutukset:

Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen

| e) | Ajoneuvon hidastuvuus:






  i) | Pelkästään yksi etujarrujärjestelmä: | ajoneuvoluokat L3 ja L4: 3,0–3,5 m/s2 |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Ajoneuvon hidastuvuus:

i)

Pelkästään yksi etujarrujärjestelmä:

ajoneuvoluokat L3 ja L4: 3,0–3,5 m/s2

| | ajoneuvoluokat L1 ja L2: 1,5–2,0 m/s2 |
| --- | --- |

ajoneuvoluokat L1 ja L2: 1,5–2,0 m/s2

| ii) | Pelkästään yksi takajarrujärjestelmä: 1,5–2,0 m/s2 |
| --- | --- |

ii)

Pelkästään yksi takajarrujärjestelmä: 1,5–2,0 m/s2

| iii) | Yhdistetty tai jaettu käyttöjarrujärjestelmä: 3,5–4,0 m/s2 |
| --- | --- |

iii)

Yhdistetty tai jaettu käyttöjarrujärjestelmä: 3,5–4,0 m/s2

| f) | Hidastusten määrä: 100 jarrujärjestelmää kohti |
| --- | --- |

f)

Hidastusten määrä: 100 jarrujärjestelmää kohti

| g) | Jarrun alkulämpötila ennen kutakin jarrutusta ≤ 100 °C |
| --- | --- |

g)

Jarrun alkulämpötila ennen kutakin jarrutusta ≤ 100 °C

| h) | Ensimmäistä jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään alkunopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta määritellyissä olosuhteissa, kunnes saavutetaan loppunopeus. Sen jälkeen kiihdytetään uudestaan alkunopeuteen ja säilytetään se, kunnes jarrujen lämpötila laskee määritellyn alkuarvon alapuolelle. Kun edellytykset täyttyvät, jarrua käytetään uudelleen määritellyn mukaisesti. Menettely toistetaan, kunnes vaadittu hidastusten määrä saavutetaan. Sovituksen jälkeen jarrut säädetään valmistajan suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

Ensimmäistä jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään alkunopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta määritellyissä olosuhteissa, kunnes saavutetaan loppunopeus. Sen jälkeen kiihdytetään uudestaan alkunopeuteen ja säilytetään se, kunnes jarrujen lämpötila laskee määritellyn alkuarvon alapuolelle. Kun edellytykset täyttyvät, jarrua käytetään uudelleen määritellyn mukaisesti. Menettely toistetaan, kunnes vaadittu hidastusten määrä saavutetaan. Sovituksen jälkeen jarrut säädetään valmistajan suositusten mukaisesti.

3.   JARRUTUS KYLMÄNÄ — YHDEN JARRUNHALLINTALAITTEEN KÄYTTÖ

3.1   Ajoneuvon testauskunto

| a) | Testiä sovelletaan kaikkiin ajoneuvoluokkiin. |
| --- | --- |

a)

Testiä sovelletaan kaikkiin ajoneuvoluokkiin.

| b) | Kuormattuna:
  Yhdistetyillä tai jaetuilla käyttöjarrujärjestelmillä varustetut ajoneuvot testataan kuormatussa tilassa ja lisäksi kevyesti kuormattuna. |
| --- | --- |

b)

Kuormattuna:

Yhdistetyillä tai jaetuilla käyttöjarrujärjestelmillä varustetut ajoneuvot testataan kuormatussa tilassa ja lisäksi kevyesti kuormattuna.

| c) | Vaihde vapaalla. |
| --- | --- |

c)

Vaihde vapaalla.

3.2   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C

| b) | Testinopeus:






  i) | Ajoneuvoluokat L1 ja L2: 40 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- | --- |

b)

Testinopeus:

i)

Ajoneuvoluokat L1 ja L2: 40 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| ii) | Ajoneuvoluokat L3, L5 ja L4: 60 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- |

ii)

Ajoneuvoluokat L3, L5 ja L4: 60 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| c) | Jarrutukset:
  Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen |
| --- | --- |

c)

Jarrutukset:

Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen

| d) | Jarrun käyttövoima:








  i) | : | Käsikäyttöinen hallintalaite | : | ≤ 200 N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ii) | : | Poljin | : | ajoneuvoluokat L1, L2, L3 ja L4: ≤ 350 N
  ajoneuvoluokka L5: ≤ 500 N |

d)

Jarrun käyttövoima:

i)

:

Käsikäyttöinen hallintalaite

:

≤ 200 N

ii)

:

Poljin

:

ajoneuvoluokat L1, L2, L3 ja L4: ≤ 350 N

ajoneuvoluokka L5: ≤ 500 N

| e) | Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 6 jarrutusta. |
| --- | --- |

e)

Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 6 jarrutusta.

| f) | Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

f)

Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

3.3   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 3.2 esitetyllä testausmenetelmällä, jarrutusmatkan on oltava seuraavan taulukon sarakkeessa 2 mainittu tai MFDD:n sarakkeessa 3 mainittu.

| Sarake 1 | Sarake 2 | | Sarake 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ajoneuvoluokka | JARRUTUSMATKAT
  (V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m)) | | MFDD |
| Yksi jarrujärjestelmä, jarrutetaan vain etupyöriä: |
| L1 | S ≤ 0,1 V + 0,0111 V2 | | ≥ 3,4 m/s2 |
| L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | ≥ 2,7 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2 | ≥ 4,4 m/s2 |
| L5 | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 | | ≥ 3,6 m/s2 |
| Yksi jarrujärjestelmä, jarrutetaan vain takapyöriä: |
| L1 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | | ≥ 2,7 m/s2 |
| L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | ≥ 2,7 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2 | ≥ 2,9 m/s2 |
| L5 | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 | | ≥ 3,6 m/s2 |
| Yhdistetty tai jaettu käyttöjarrujärjestelmä: kuormattuna ja kevyesti kuormattuna |
| L1 ja L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2 | | ≥ 4,4 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0076 V2 | ≥ 5,1 m/s2 |
| L5 | S ≤ 0,1 V + 0,0077 V2 | ≥ 5,0 m/s2 |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0071 V2 | | ≥ 5,4 m/s2 |
| Yhdistetty jarrujärjestelmä — varakäyttöjarrujärjestelmät: |
| KAIKKI | S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2 | | ≥ 2,5 m/s2 |

Sarake 1

Sarake 2

Sarake 3

Ajoneuvoluokka

JARRUTUSMATKAT

(V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m))

MFDD

Yksi jarrujärjestelmä, jarrutetaan vain etupyöriä:

L1

S ≤ 0,1 V + 0,0111 V2

≥ 3,4 m/s2

L2

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2

≥ 4,4 m/s2

L5

Ei sovelleta

Ei sovelleta

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2

≥ 3,6 m/s2

Yksi jarrujärjestelmä, jarrutetaan vain takapyöriä:

L1

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L2

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2

≥ 2,9 m/s2

L5

Ei sovelleta

Ei sovelleta

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2

≥ 3,6 m/s2

Yhdistetty tai jaettu käyttöjarrujärjestelmä: kuormattuna ja kevyesti kuormattuna

L1 ja L2

S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2

≥ 4,4 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0076 V2

≥ 5,1 m/s2

L5

S ≤ 0,1 V + 0,0077 V2

≥ 5,0 m/s2

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0071 V2

≥ 5,4 m/s2

Yhdistetty jarrujärjestelmä — varakäyttöjarrujärjestelmät:

KAIKKI

S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2

≥ 2,5 m/s2

4.   JARRUTUS KYLMÄNÄ — KAIKKIEN KÄYTTÖJARRUNHALLINTALAITTEIDEN KÄYTTÖ

4.1   Ajoneuvon testauskunto

| a) | Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L5 ja L4. |
| --- | --- |

a)

Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L5 ja L4.

| b) | Kevyesti kuormattu. |
| --- | --- |

b)

Kevyesti kuormattu.

| c) | Vaihde vapaalla. |
| --- | --- |

c)

Vaihde vapaalla.

4.2   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C

| b) | Testinopeus: 100 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- |

b)

Testinopeus: 100 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| c) | Jarrutukset:
  Käytetään samanaikaisesti molempia käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteita (jos asennettu) tai yksittäisen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta, jos käyttöjarrujärjestelmä jarruttaa kaikkia pyöriä. |
| --- | --- |

c)

Jarrutukset:

Käytetään samanaikaisesti molempia käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteita (jos asennettu) tai yksittäisen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta, jos käyttöjarrujärjestelmä jarruttaa kaikkia pyöriä.

| d) | Jarrun käyttövoima:







  Käsikäyttöinen hallintalaite | : | ≤ 250 N |
| --- | --- | --- | --- |
| Poljin | : | ajoneuvoluokat L3 ja L4: ≤ 400 N
  ajoneuvoluokka L5: ≤ 500 N |

d)

Jarrun käyttövoima:

Käsikäyttöinen hallintalaite

:

≤ 250 N

Poljin

:

ajoneuvoluokat L3 ja L4: ≤ 400 N

ajoneuvoluokka L5: ≤ 500 N

| e) | Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 6 jarrutusta. |
| --- | --- |

e)

Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 6 jarrutusta.

| f) | Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitteita tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

f)

Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitteita tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

4.3   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 4.2 esitetyllä testausmenetelmällä, jarrutusmatkan S on oltava S ≤ 0,0060 V2 (V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m)).

5.   TESTI SUURELLA NOPEUDELLA

5.1   Ajoneuvon testauskunto

| a) | Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L5 ja L4. |
| --- | --- |

a)

Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L5 ja L4.

| b) | Testiä ei vaadita, jos ajoneuvon Vmax ≤ 125 km/h. |
| --- | --- |

b)

Testiä ei vaadita, jos ajoneuvon Vmax ≤ 125 km/h.

| c) | Kevyesti kuormattu. |
| --- | --- |

c)

Kevyesti kuormattu.

| d) | Suurimmalla vaihteella. |
| --- | --- |

d)

Suurimmalla vaihteella.

5.2   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C

| b) | Testinopeus | : | 0,8 Vmax, kun ajoneuvon Vmax > 125 km/h ja < 200 km/h
  160 km/h, kun ajoneuvon Vmax ≥ 200 km/h |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Testinopeus

:

0,8 Vmax, kun ajoneuvon Vmax > 125 km/h ja < 200 km/h

160 km/h, kun ajoneuvon Vmax ≥ 200 km/h

| c) | Jarrutukset:
  Käytetään samanaikaisesti molempia käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteita (jos asennettu) tai yksittäisen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta, jos käyttöjarrujärjestelmä jarruttaa kaikkia pyöriä. |
| --- | --- |

c)

Jarrutukset:

Käytetään samanaikaisesti molempia käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteita (jos asennettu) tai yksittäisen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta, jos käyttöjarrujärjestelmä jarruttaa kaikkia pyöriä.

| d) | Jarrun käyttövoima:







  Käsikäyttöinen hallintalaite | : | ≤ 200 N |
| --- | --- | --- | --- |
| Poljin | : | ajoneuvoluokat L3 ja L4: ≤ 350 N
  ajoneuvoluokka L5: ≤ 500 N |

d)

Jarrun käyttövoima:

Käsikäyttöinen hallintalaite

:

≤ 200 N

Poljin

:

ajoneuvoluokat L3 ja L4: ≤ 350 N

ajoneuvoluokka L5: ≤ 500 N

| e) | Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 6 jarrutusta. |
| --- | --- |

e)

Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 6 jarrutusta.

| f) | Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitteita tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

f)

Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitteita tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

5.3   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 5.2 esitetyllä testausmenettelyllä,

| a) | jarrutusmatkan S on oltava ≤ 0,1 V + 0,0067 V2

  (V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m)) tai |
| --- | --- |

a)

jarrutusmatkan S on oltava ≤ 0,1 V + 0,0067 V2

(V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m)) tai

| b) | MFDD:n on oltava ≥ 5,8 m/s2. |
| --- | --- |

b)

MFDD:n on oltava ≥ 5,8 m/s2.

6.   TESTI MÄRÄLLÄ JARRULLA

6.1   Yleistä

| a) | Testissä on kaksi vaihetta, jotka tehdään peräkkäin kullekin jarrujärjestelmälle:






  i) | perustesti, joka perustuu kuivajarrutustestiin yhtä hallintalaitetta käyttäen (tämän liitteen kohta 3) |
| --- | --- | --- |

a)

Testissä on kaksi vaihetta, jotka tehdään peräkkäin kullekin jarrujärjestelmälle:

i)

perustesti, joka perustuu kuivajarrutustestiin yhtä hallintalaitetta käyttäen (tämän liitteen kohta 3)

| ii) | yksi märkäjarrutus, jossa käytetään samoja parametreja kuin i-alakohdassa mutta jarruja suihkutetaan jatkuvasti vedellä testiä suoritettaessa, jotta voidaan mitata jarrujen teho märissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

ii)

yksi märkäjarrutus, jossa käytetään samoja parametreja kuin i-alakohdassa mutta jarruja suihkutetaan jatkuvasti vedellä testiä suoritettaessa, jotta voidaan mitata jarrujen teho märissä olosuhteissa.

| b) | Testiä ei tehdä seisontajarrujärjestelmälle, ellei seisontajarru ole varajarru. |
| --- | --- |

b)

Testiä ei tehdä seisontajarrujärjestelmälle, ellei seisontajarru ole varajarru.

| c) | Rumpujarrut tai täysin koteloidut levyjarrut vapautetaan tästä testistä, ellei niissä ole tuuletusta tai avoimia tarkastusaukkoja. |
| --- | --- |

c)

Rumpujarrut tai täysin koteloidut levyjarrut vapautetaan tästä testistä, ellei niissä ole tuuletusta tai avoimia tarkastusaukkoja.

| d) | Ajoneuvoon on testiä varten oltava asennettu laitteisto, joka mahdollistaa jarrun käyttövoiman ja ajoneuvon hidastuvuuden jatkuvan mittauksen. MFDD:n ja jarrutusmatkan mittaukset eivät sovellu tähän tapaukseen. |
| --- | --- |

d)

Ajoneuvoon on testiä varten oltava asennettu laitteisto, joka mahdollistaa jarrun käyttövoiman ja ajoneuvon hidastuvuuden jatkuvan mittauksen. MFDD:n ja jarrutusmatkan mittaukset eivät sovellu tähän tapaukseen.

6.2   Ajoneuvon testauskunto

| a) | Testiä sovelletaan kaikkiin ajoneuvoluokkiin. |
| --- | --- |

a)

Testiä sovelletaan kaikkiin ajoneuvoluokkiin.

| b) | Kuormattuna:
  Yhdistetyillä tai jaetuilla käyttöjarrujärjestelmillä varustetut ajoneuvot testataan kuormatussa tilassa ja lisäksi kevyesti kuormattuna. |
| --- | --- |

b)

Kuormattuna:

Yhdistetyillä tai jaetuilla käyttöjarrujärjestelmillä varustetut ajoneuvot testataan kuormatussa tilassa ja lisäksi kevyesti kuormattuna.

| c) | Vaihde vapaalla. |
| --- | --- |

c)

Vaihde vapaalla.

| d) | Kukin jarru varustetaan vedensuihkutuslaitteella:






  i) | Levyjarrut: Kaavio vedensuihkutuslaitteesta:

  Mitat millimetreinä
  Levyjarrun vedensuihkutuslaite asennetaan seuraavasti:






  a) | Vettä suihkutetaan kullekin jarrulle virtaamalla 15 litraa tunnissa. Vesi jaetaan tasaisesti roottorin kummallekin puolelle. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Kukin jarru varustetaan vedensuihkutuslaitteella:

i)

Levyjarrut: Kaavio vedensuihkutuslaitteesta:

Mitat millimetreinä

Levyjarrun vedensuihkutuslaite asennetaan seuraavasti:

a)

Vettä suihkutetaan kullekin jarrulle virtaamalla 15 litraa tunnissa. Vesi jaetaan tasaisesti roottorin kummallekin puolelle.

| b) | Jos roottorin pinnalla on suojalevy, suihku kohdistetaan 45 astetta ennen suojalevyä olevaan kohtaan. |
| --- | --- |

b)

Jos roottorin pinnalla on suojalevy, suihku kohdistetaan 45 astetta ennen suojalevyä olevaan kohtaan.

| c) | Jos suihkua ei voida kohdistaa kaaviossa esitettyyn paikkaan tai suihku osuu jarrun tuuletusaukkoon tai vastaavaan, suihkutussuutinta voidaan siirtää vielä enintään 90 astetta palan reunan etupuolelle samaa sädettä käyttäen. |
| --- | --- |

c)

Jos suihkua ei voida kohdistaa kaaviossa esitettyyn paikkaan tai suihku osuu jarrun tuuletusaukkoon tai vastaavaan, suihkutussuutinta voidaan siirtää vielä enintään 90 astetta palan reunan etupuolelle samaa sädettä käyttäen.

| ii) | Rumpujarrut, joissa tuuletusaukot ja avoimet tarkastusaukot:
  Vedensuihkutuslaite asennetaan seuraavasti:






  a) | Vettä suihkutetaan tasaisesti rumpujarruasennelman molemmille puolille (paikallaan olevalle takalevylle ja pyörivälle rummulle) virtauksella 15 litraa tunnissa. |
| --- | --- | --- |

ii)

Rumpujarrut, joissa tuuletusaukot ja avoimet tarkastusaukot:

Vedensuihkutuslaite asennetaan seuraavasti:

a)

Vettä suihkutetaan tasaisesti rumpujarruasennelman molemmille puolille (paikallaan olevalle takalevylle ja pyörivälle rummulle) virtauksella 15 litraa tunnissa.

| b) | Suihkutussuuttimet sijoitetaan pyörivän rummun ulkokehän ja pyörän navan väliin niin, että etäisyys ulkokehästä on kaksi kolmannesta koko etäisyydestä. |
| --- | --- |

b)

Suihkutussuuttimet sijoitetaan pyörivän rummun ulkokehän ja pyörän navan väliin niin, että etäisyys ulkokehästä on kaksi kolmannesta koko etäisyydestä.

| c) | Suuttimen sijoituspaikka on > 15° mistä tahansa rummun takalevyn aukosta. |
| --- | --- |

c)

Suuttimen sijoituspaikka on > 15° mistä tahansa rummun takalevyn aukosta.

6.3   Perustesti

6.3.1   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Tämän liitteen kohdassa 3 kuvattu testi (kuivajarrutustesti yhtä hallintalaitetta käyttäen) tehdään jokaiselle jarrujärjestelmälle, kuitenkin niin, että jarruihin kohdistetaan käyttövoima, jonka tuloksena ajoneuvon hidastuvuus on 2,5–3,0 m/s2. Tämän jälkeen määritetään seuraavat:






  i) | keskimääräinen jarrun käyttövoima, joka mitataan, kun ajoneuvon nopeus on 80–10 prosenttia määritellystä testausnopeudesta |
| --- | --- | --- |

a)

Tämän liitteen kohdassa 3 kuvattu testi (kuivajarrutustesti yhtä hallintalaitetta käyttäen) tehdään jokaiselle jarrujärjestelmälle, kuitenkin niin, että jarruihin kohdistetaan käyttövoima, jonka tuloksena ajoneuvon hidastuvuus on 2,5–3,0 m/s2. Tämän jälkeen määritetään seuraavat:

i)

keskimääräinen jarrun käyttövoima, joka mitataan, kun ajoneuvon nopeus on 80–10 prosenttia määritellystä testausnopeudesta

| ii) | ajoneuvon keskimääräinen hidastuvuus 0,5–1,0 sekunnin aikana hallintalaitteen käytöstä |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvon keskimääräinen hidastuvuus 0,5–1,0 sekunnin aikana hallintalaitteen käytöstä

| iii) | ajoneuvon suurin hidastuvuus täyden jarrutuksen aikana lukuun ottamatta viimeistä 0,5 sekuntia |
| --- | --- |

iii)

ajoneuvon suurin hidastuvuus täyden jarrutuksen aikana lukuun ottamatta viimeistä 0,5 sekuntia

| b) | Tehdään 3 perusjarrutusta ja lasketaan alakohdissa i, ii ja iii saatujen arvojen keskiarvo. |
| --- | --- |

b)

Tehdään 3 perusjarrutusta ja lasketaan alakohdissa i, ii ja iii saatujen arvojen keskiarvo.

6.4   Jarrutus märällä jarrulla

6.4.1   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Ajoneuvoa kuljetetaan kohdassa 6.3 esitetyssä perustestissä käytetyllä testausnopeudella siten, että testattaviin jarruihin suihkutetaan vettä eikä jarrujärjestelmää käytetä. |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvoa kuljetetaan kohdassa 6.3 esitetyssä perustestissä käytetyllä testausnopeudella siten, että testattaviin jarruihin suihkutetaan vettä eikä jarrujärjestelmää käytetä.

| b) | Kun ajoneuvoa on kuljetettu vähintään 500 metriä, kohdistetaan perustestissä määritetty keskimääräinen jarrun käyttövoima testattavaan jarrujärjestelmään. |
| --- | --- |

b)

Kun ajoneuvoa on kuljetettu vähintään 500 metriä, kohdistetaan perustestissä määritetty keskimääräinen jarrun käyttövoima testattavaan jarrujärjestelmään.

| c) | Mitataan ajoneuvon keskimääräinen hidastuvuus 0,5–1,0 sekunnin aikana hallintalaitteen käytöstä. |
| --- | --- |

c)

Mitataan ajoneuvon keskimääräinen hidastuvuus 0,5–1,0 sekunnin aikana hallintalaitteen käytöstä.

| d) | Mitataan ajoneuvon suurin hidastuvuus koko jarrutuksen aikana lukuun ottamatta viimeistä 0,5 sekuntia. |
| --- | --- |

d)

Mitataan ajoneuvon suurin hidastuvuus koko jarrutuksen aikana lukuun ottamatta viimeistä 0,5 sekuntia.

6.5   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 6.4.1 esitetyllä testausmenettelyllä, märän jarrun hidastustehon on oltava

| a) | kohdan 6.4.1 c-alakohdassa mitattu arvo ≥ 60 prosenttia kohdan 6.3.1 a-alakohdan ii-alakohdan mukaisessa perustestissä eli 0,5–1,0 sekuntia jarrun hallintalaitteen käytöstä mitatut keskimääräiset hidastuvuusarvot ja |
| --- | --- |

a)

kohdan 6.4.1 c-alakohdassa mitattu arvo ≥ 60 prosenttia kohdan 6.3.1 a-alakohdan ii-alakohdan mukaisessa perustestissä eli 0,5–1,0 sekuntia jarrun hallintalaitteen käytöstä mitatut keskimääräiset hidastuvuusarvot ja

| b) | kohdan 6.4.1 d-alakohdassa mitattu arvo ≤ 120 prosenttia kohdan 6.3.1 a-alakohdan iii-alakohdan mukaisessa perustestissä eli koko jarrutuksen aikana lukuun ottamatta viimeistä 0,5 sekuntia. |
| --- | --- |

b)

kohdan 6.4.1 d-alakohdassa mitattu arvo ≤ 120 prosenttia kohdan 6.3.1 a-alakohdan iii-alakohdan mukaisessa perustestissä eli koko jarrutuksen aikana lukuun ottamatta viimeistä 0,5 sekuntia.

7.   LÄMPÖHÄIPYMISTESTI

7.1   Yleistä

| a) | Testissä on kolme vaihetta, jotka tehdään peräkkäin kullekin jarrujärjestelmälle:






  i) | perustesti kuivajarrutustestillä yhtä hallintalaitetta käyttäen (tämän liitteen kohta 3) |
| --- | --- | --- |

a)

Testissä on kolme vaihetta, jotka tehdään peräkkäin kullekin jarrujärjestelmälle:

i)

perustesti kuivajarrutustestillä yhtä hallintalaitetta käyttäen (tämän liitteen kohta 3)

| ii) | lämmitysmenettely, joka koostuu sarjasta toistettavia jarrutuksia jarrujen lämmittämiseksi |
| --- | --- |

ii)

lämmitysmenettely, joka koostuu sarjasta toistettavia jarrutuksia jarrujen lämmittämiseksi

| iii) | pysäytys kuumalla jarrulla kuivajarrutustestiä käyttäen ja yhtä hallintalaitetta käyttäen (tämän liitteen kohta 3) — mitataan jarrun teho lämmitysmenettelyn jälkeen |
| --- | --- |

iii)

pysäytys kuumalla jarrulla kuivajarrutustestiä käyttäen ja yhtä hallintalaitetta käyttäen (tämän liitteen kohta 3) — mitataan jarrun teho lämmitysmenettelyn jälkeen

| b) | Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L5 ja L4. |
| --- | --- |

b)

Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L5 ja L4.

| c) | Testiä ei tehdä seisontajarrujärjestelmälle eikä varakäyttöjarrujärjestelmälle. |
| --- | --- |

c)

Testiä ei tehdä seisontajarrujärjestelmälle eikä varakäyttöjarrujärjestelmälle.

| d) | Kaikki jarrutukset tehdään ajoneuvo kuormitettuna. |
| --- | --- |

d)

Kaikki jarrutukset tehdään ajoneuvo kuormitettuna.

| e) | Ajoneuvoon on lämmitysmenettelyä varten oltava asennettu laitteisto, joka mahdollistaa jarrun käyttövoiman ja ajoneuvon hidastuvuuden jatkuvan mittauksen. MFDD:n ja jarrutusmatkan mittaukset eivät sovellu lämmitysmenettelyyn. Perustestissä ja kuumalla jarrulla tehtävässä jarrutuksessa on mitattava joko MFDD tai jarrutusmatka. |
| --- | --- |

e)

Ajoneuvoon on lämmitysmenettelyä varten oltava asennettu laitteisto, joka mahdollistaa jarrun käyttövoiman ja ajoneuvon hidastuvuuden jatkuvan mittauksen. MFDD:n ja jarrutusmatkan mittaukset eivät sovellu lämmitysmenettelyyn. Perustestissä ja kuumalla jarrulla tehtävässä jarrutuksessa on mitattava joko MFDD tai jarrutusmatka.

7.2   Perustesti

7.2.1   Ajoneuvon testauskunto

Vaihde vapaalla.

7.2.2   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C

| b) | Testinopeus: 60 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- |

b)

Testinopeus: 60 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| c) | Jarrutukset:
  Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen |
| --- | --- |

c)

Jarrutukset:

Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen

| d) | Jarrun käyttövoima:







  Käsikäyttöinen hallintalaite | : | ≤ 200 N |
| --- | --- | --- | --- |
| Poljin | : | ajoneuvoluokat L3 ja L4: ≤ 350 N
  ajoneuvoluokka L5: ≤ 500 N |

d)

Jarrun käyttövoima:

Käsikäyttöinen hallintalaite

:

≤ 200 N

Poljin

:

ajoneuvoluokat L3 ja L4: ≤ 350 N

ajoneuvoluokka L5: ≤ 500 N

| e) | Kiihdytetään ajoneuvo testausnopeuteen, käytetään jarruja määritetyissä olosuhteissa ja mitataan käyttövoima, jota tarvitaan siihen, että tämän liitteen kohdan 3.3 taulukossa määritetty ajoneuvon jarrutusteho saavutetaan. |
| --- | --- |

e)

Kiihdytetään ajoneuvo testausnopeuteen, käytetään jarruja määritetyissä olosuhteissa ja mitataan käyttövoima, jota tarvitaan siihen, että tämän liitteen kohdan 3.3 taulukossa määritetty ajoneuvon jarrutusteho saavutetaan.

7.3   Lämmitysmenettely

7.3.1   Ajoneuvon testauskunto

Vaihteiden käyttö

| i) | Määritetystä testinopeudesta 50 prosenttiin sen arvosta: vaihde kytkettynä suurimmalle soveltuvalle vaihteelle, jolla moottorin nopeus pysyy valmistajan määrittämän joutokäyntinopeuden yläpuolella |
| --- | --- |

i)

Määritetystä testinopeudesta 50 prosenttiin sen arvosta: vaihde kytkettynä suurimmalle soveltuvalle vaihteelle, jolla moottorin nopeus pysyy valmistajan määrittämän joutokäyntinopeuden yläpuolella

| ii) | Nopeudesta 50 prosenttia määritellystä testinopeudesta pysähtymiseen: vaihde vapaalla. |
| --- | --- |

ii)

Nopeudesta 50 prosenttia määritellystä testinopeudesta pysähtymiseen: vaihde vapaalla.

7.3.2   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Jarrun alkulämpötila ennen pelkästään ensimmäistä pysäytystä: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C |
| --- | --- |

a)

Jarrun alkulämpötila ennen pelkästään ensimmäistä pysäytystä: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C

| b) | Testinopeus: | Yksi jarrujärjestelmä, jarrutetaan vain etupyörää: 100 km/h tai 0,7 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- | --- |

b)

Testinopeus:

Yksi jarrujärjestelmä, jarrutetaan vain etupyörää: 100 km/h tai 0,7 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| | Yksi jarrujärjestelmä, jarrutetaan vain takapyörää: 80 km/h tai 0,7 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- |

Yksi jarrujärjestelmä, jarrutetaan vain takapyörää: 80 km/h tai 0,7 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| | Yhdistetty tai jaettu käyttöjarrujärjestelmä: 100 km/h tai 0,7 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- |

Yhdistetty tai jaettu käyttöjarrujärjestelmä: 100 km/h tai 0,7 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| c) | Jarrutukset:
  Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen |
| --- | --- |

c)

Jarrutukset:

Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen

| d) | Jarrun käyttövoima:






  i) | Ensimmäinen jarrutus: | Tasainen käyttövoima, jolla saavutetaan hidastuvuus 3,0–3,5 m/s2, kun ajoneuvon nopeus hidastuu 80–10 prosenttia määritellystä nopeudesta. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Jarrun käyttövoima:

i)

Ensimmäinen jarrutus:

Tasainen käyttövoima, jolla saavutetaan hidastuvuus 3,0–3,5 m/s2, kun ajoneuvon nopeus hidastuu 80–10 prosenttia määritellystä nopeudesta.

| | Jos ajoneuvo ei pysty saavuttamaan määriteltyä hidastuvuutta, jarrutuksella on täytettävä tämän liitteen kohdan 3.3 taulukossa annetut hidastuvuusvaatimukset. |
| --- | --- |

Jos ajoneuvo ei pysty saavuttamaan määriteltyä hidastuvuutta, jarrutuksella on täytettävä tämän liitteen kohdan 3.3 taulukossa annetut hidastuvuusvaatimukset.

| ii) | Muut jarrutukset:






  a) | Sama tasainen käyttövoima kuin ensimmäisessä jarrutuksessa. |
| --- | --- | --- |

ii)

Muut jarrutukset:

a)

Sama tasainen käyttövoima kuin ensimmäisessä jarrutuksessa.

| b) | Jarrutusten määrä: 10 |
| --- | --- |

b)

Jarrutusten määrä: 10

| c) | Jarrutusten väli: 1 000 m |
| --- | --- |

c)

Jarrutusten väli: 1 000 m

| e) | Jarrutetaan, kunnes saavutetaan tässä kohdassa määrätyt edellytykset, ja kiihdytetään sitten enimmäiskiihtyvyydellä määriteltyyn nopeuteen ja pidetään se yllä seuraavaan jarrutukseen saakka. |
| --- | --- |

e)

Jarrutetaan, kunnes saavutetaan tässä kohdassa määrätyt edellytykset, ja kiihdytetään sitten enimmäiskiihtyvyydellä määriteltyyn nopeuteen ja pidetään se yllä seuraavaan jarrutukseen saakka.

7.4   Jarrutus kuumalla jarrulla

7.4.1   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

Tehdään yksi jarrutus perustestissä käytettävissä olosuhteissa (kohta 7.2) jarrujärjestelmällä, joka on lämmitetty kohdan 7.3 mukaisella menetelmällä. Jarrutus tehdään minuutin kuluessa kohdan 7.3 menettelyn päättämisestä käyttövoimalla, joka on pienempi tai yhtä suuri kuin kohdassa 7.2 kuvatussa testissä käytetty voima.

7.5   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 7.4.1 esitetyllä testausmenettelyllä,

| a) | jarrutusmatka S2 ≤ 1,67 S1 – 0,67 × 0,1V
  jossa







  S1 | = | korjattu jarrutusmatka (metreinä), joka saavutettiin kohdan 7.2 mukaisessa perustestissä |
| --- | --- | --- | --- |
| S2 | = | korjattu jarrutusmatka (metreinä), joka saavutettiin kohdan 7.4.1 mukaisessa jarrutuksessa kuumalla jarrulla |
| V | = | määritelty testinopeus (km/h), tai |

a)

jarrutusmatka S2 ≤ 1,67 S1 – 0,67 × 0,1V

jossa

S1

=

korjattu jarrutusmatka (metreinä), joka saavutettiin kohdan 7.2 mukaisessa perustestissä

S2

=

korjattu jarrutusmatka (metreinä), joka saavutettiin kohdan 7.4.1 mukaisessa jarrutuksessa kuumalla jarrulla

V

=

määritelty testinopeus (km/h), tai

| b) | MFFD ≥ 60 prosenttia kohdan 2 mukaisessa testissä mitatusta arvosta. |
| --- | --- |

b)

MFFD ≥ 60 prosenttia kohdan 2 mukaisessa testissä mitatusta arvosta.

8.   SEISONTAJARRUJÄRJESTELMÄN TESTI — SEISONTAJARRUILLA VARUSTETUT AJONEUVOT

8.1   Ajoneuvon testauskunto

| a) | Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L2, L5 ja L4. |
| --- | --- |

a)

Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L2, L5 ja L4.

| b) | Kuormattuna |
| --- | --- |

b)

Kuormattuna

| c) | Vaihde vapaalla |
| --- | --- |

c)

Vaihde vapaalla

8.2   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Jarrujen alkulämpötila: ≤ 100 °C |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: ≤ 100 °C

| b) | Testipinnan kaltevuus = 18 prosenttia |
| --- | --- |

b)

Testipinnan kaltevuus = 18 prosenttia

| c) | Jarrun käyttövoima:







  Käsikäyttöinen hallintalaite | : | ≤ 400 N |
| --- | --- | --- | --- |
| Poljin | : | ≤ 500 N |

c)

Jarrun käyttövoima:

Käsikäyttöinen hallintalaite

:

≤ 400 N

Poljin

:

≤ 500 N

| d) | Testin ensimmäistä osaa varten ajoneuvo pysäköidään testipinnalle ylärinteeseen päin käyttämällä seisontajarrujärjestelmää tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa. Jos ajoneuvo pysyy paikoillaan, aloitetaan testausjakson mittaaminen. |
| --- | --- |

d)

Testin ensimmäistä osaa varten ajoneuvo pysäköidään testipinnalle ylärinteeseen päin käyttämällä seisontajarrujärjestelmää tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa. Jos ajoneuvo pysyy paikoillaan, aloitetaan testausjakson mittaaminen.

| e) | Kun ajoneuvo on testattu etuosa ylärinteeseen päin, sama testi toistetaan niin, että ajoneuvon etuosa on alarinteeseen päin. |
| --- | --- |

e)

Kun ajoneuvo on testattu etuosa ylärinteeseen päin, sama testi toistetaan niin, että ajoneuvon etuosa on alarinteeseen päin.

8.3   Tehovaatimukset

Kohdassa 8.2 esitettyä menetelmää käyttäen testattaessa seisontajarrujärjestelmän on pidettävä ajoneuvo paikoillaan viiden minuutin ajan sekä ylä- että alarinteeseen suunnattuna.

9.   ABS-TESTIT

9.1   Yleistä

| a) | Testit tehdään vain luokkien L1 ja L3 ajoneuvoille, joissa on ABS-järjestelmä. |
| --- | --- |

a)

Testit tehdään vain luokkien L1 ja L3 ajoneuvoille, joissa on ABS-järjestelmä.

| b) | Testeillä vahvistetaan ABS-järjestelmällä varustettujen jarrujärjestelmien teho ja niiden teho ABS-järjestelmän sähköisen häiriön tapauksessa. |
| --- | --- |

b)

Testeillä vahvistetaan ABS-järjestelmällä varustettujen jarrujärjestelmien teho ja niiden teho ABS-järjestelmän sähköisen häiriön tapauksessa.

| c) | ’Täydellä toimintakierroksella’ tarkoitetaan, että lukkiutumisenestojärjestelmä muuntaa toistuvasti jarrutusvoimaa suoraan säädettyjen pyörien lukkiutumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

c)

’Täydellä toimintakierroksella’ tarkoitetaan, että lukkiutumisenestojärjestelmä muuntaa toistuvasti jarrutusvoimaa suoraan säädettyjen pyörien lukkiutumisen estämiseksi.

| d) | Pyörät saavat lukkiutua, kunhan se ei vaikuta ajoneuvon vakauteen siinä määrin, että kuljettajan on vapautettava hallintalaite tai että ajoneuvon pyörä ajautuu testikaistan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

d)

Pyörät saavat lukkiutua, kunhan se ei vaikuta ajoneuvon vakauteen siinä määrin, että kuljettajan on vapautettava hallintalaite tai että ajoneuvon pyörä ajautuu testikaistan ulkopuolelle.

Testien sarjassa on seuraavat yksittäiset testit, jotka voidaan tehdä missä järjestyksessä hyvänsä:

| ABS-TESTIT | KOHTA |
| --- | --- |
| a) | Jarrutukset suurikitkaisella pinnalla — kohta 1.1.1 |

ABS-TESTIT

KOHTA

a)

Jarrutukset suurikitkaisella pinnalla — kohta 1.1.1

9.3

| b) | Jarrutukset pienikitkaisella pinnalla — kohta 1.1.2 |
| --- | --- |

b)

Jarrutukset pienikitkaisella pinnalla — kohta 1.1.2

9.4

| c) | Pyörien lukkiutumisen tarkastus suuri- ja pienikitkaisella pinnalla |
| --- | --- |

c)

Pyörien lukkiutumisen tarkastus suuri- ja pienikitkaisella pinnalla

9.5

| d) | Pyörien lukkiutumisen tarkastus siirryttäessä suurikitkaiselta pienikitkaiselle pinnalle |
| --- | --- |

d)

Pyörien lukkiutumisen tarkastus siirryttäessä suurikitkaiselta pienikitkaiselle pinnalle

9.6

| e) | Pyörien lukkiutumisen tarkastus siirryttäessä pienikitkaiselta suurikitkaiselle pinnalle |
| --- | --- |

e)

Pyörien lukkiutumisen tarkastus siirryttäessä pienikitkaiselta suurikitkaiselle pinnalle

9.7

| f) | Jarrutukset, kun ABS-järjestelmässä on sähköinen häiriö |
| --- | --- |

f)

Jarrutukset, kun ABS-järjestelmässä on sähköinen häiriö

9.8

9.2   Ajoneuvon testauskunto

| a) | Kevyesti kuormattu |
| --- | --- |

a)

Kevyesti kuormattu

| b) | Vaihde vapaalla |
| --- | --- |

b)

Vaihde vapaalla

9.3   Jarrutukset suurikitkaisella pinnalla

9.3.1   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C

| b) | Testinopeus: 60 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- |

b)

Testinopeus: 60 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| c) | Jarrutukset:
  Käytetään samanaikaisesti molempia käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteita (jos asennettu) tai yksittäisen käyttöjarrun hallintalaitetta, jos käyttöjarrujärjestelmä jarruttaa kaikkia pyöriä. |
| --- | --- |

c)

Jarrutukset:

Käytetään samanaikaisesti molempia käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteita (jos asennettu) tai yksittäisen käyttöjarrun hallintalaitetta, jos käyttöjarrujärjestelmä jarruttaa kaikkia pyöriä.

| d) | Jarrun käyttövoima:
  Voima on se, jolla voidaan varmistaa, että ABS tekee täyden toimintakierroksen kussakin jarrutuksessa nopeuteen 10 km/h. |
| --- | --- |

d)

Jarrun käyttövoima:

Voima on se, jolla voidaan varmistaa, että ABS tekee täyden toimintakierroksen kussakin jarrutuksessa nopeuteen 10 km/h.

| e) | Jos jotain pyörää ei ole varustettu ABS-järjestelmällä, käytetään sen pyörän käyttöjarrun hallintalaitetta voimalla, joka on pienempi kuin pyörän lukkiutumiseen johtava voima. |
| --- | --- |

e)

Jos jotain pyörää ei ole varustettu ABS-järjestelmällä, käytetään sen pyörän käyttöjarrun hallintalaitetta voimalla, joka on pienempi kuin pyörän lukkiutumiseen johtava voima.

| f) | Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 6 jarrutusta. |
| --- | --- |

f)

Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 6 jarrutusta.

| g) | Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

g)

Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

9.3.2   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 9.3.1 esitetyillä testausmenetelmillä,

| a) | jarrutusmatkan S on oltava ≤ 0,0063V2 (V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m)) tai MFDD:n on oltava ≥ 6,17 m/s2 ja |
| --- | --- |

a)

jarrutusmatkan S on oltava ≤ 0,0063V2 (V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m)) tai MFDD:n on oltava ≥ 6,17 m/s2 ja

| b) | pyörät eivät saa lukkiutua, ja ajoneuvon pyörien on pysyttävä testikaistalla. |
| --- | --- |

b)

pyörät eivät saa lukkiutua, ja ajoneuvon pyörien on pysyttävä testikaistalla.

9.4   Jarrutukset pienikitkaisella pinnalla

9.4.1   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

Samat kuin kohdassa 9.3.1, mutta suurikitkaisen pinnan asemesta käytetään pienikitkaista pintaa.

9.4.2   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 9.4.1 esitetyllä testausmenettelyllä,

| a) | jarrutusmatkan S on oltava ≤ 0,0056 V2/P (V on määritelty testausnopeus (km/h), P kitkakertoimen huippuarvo ja S vaadittu jarrutusmatka (m)) tai MFDD:n on oltava ≥ 6,87 × P (m/s2) ja |
| --- | --- |

a)

jarrutusmatkan S on oltava ≤ 0,0056 V2/P (V on määritelty testausnopeus (km/h), P kitkakertoimen huippuarvo ja S vaadittu jarrutusmatka (m)) tai MFDD:n on oltava ≥ 6,87 × P (m/s2) ja

| b) | pyörät eivät saa lukkiutua, ja ajoneuvon pyörien on pysyttävä testikaistalla. |
| --- | --- |

b)

pyörät eivät saa lukkiutua, ja ajoneuvon pyörien on pysyttävä testikaistalla.

9.5   Pyörien lukkiutumisen tarkastus suuri- ja pienikitkaisella pinnalla

9.5.1   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Testipinnat






  i) | suurikitkainen ja |
| --- | --- | --- |

a)

Testipinnat

i)

suurikitkainen ja

| ii) | pienikitkainen |
| --- | --- |

ii)

pienikitkainen

| b) | Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C |
| --- | --- |

b)

Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C

| c) | Testinopeus:






  i) | suurikitkaisella pinnalla 80 km/h tai 0,8 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- | --- |

c)

Testinopeus:

i)

suurikitkaisella pinnalla 80 km/h tai 0,8 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| ii) | pienikitkaisella pinnalla 60 km/h tai 0,8 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- |

ii)

pienikitkaisella pinnalla 60 km/h tai 0,8 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| d) | Jarrutukset:






  i) | Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen. |
| --- | --- | --- |

d)

Jarrutukset:

i)

Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen.

| ii) | Jos kumpaankin jarrujärjestelmään on asennettu ABS, käytetään molempia hallintalaitteita i-alakohdan lisäksi. |
| --- | --- |

ii)

Jos kumpaankin jarrujärjestelmään on asennettu ABS, käytetään molempia hallintalaitteita i-alakohdan lisäksi.

| e) | Jarrun käyttövoima:
  Voima on se, jolla voidaan varmistaa, että ABS tekee täyden toimintakierroksen kussakin jarrutuksessa nopeuteen 10 km/h. |
| --- | --- |

e)

Jarrun käyttövoima:

Voima on se, jolla voidaan varmistaa, että ABS tekee täyden toimintakierroksen kussakin jarrutuksessa nopeuteen 10 km/h.

| f) | Jarrujen käyttönopeus:
  jarrujen käyttövoimaa käytettään 0,2–0,5 sekunnin kuluessa. |
| --- | --- |

f)

Jarrujen käyttönopeus:

jarrujen käyttövoimaa käytettään 0,2–0,5 sekunnin kuluessa.

| g) | Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 3 jarrutusta. |
| --- | --- |

g)

Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 3 jarrutusta.

| h) | Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

h)

Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

9.5.2   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 9.5.1 esitetyllä testausmenettelyllä, pyörät eivät saa lukkiutua, ja ajoneuvon pyörien on pysyttävä testikaistalla.

9.6   Pyörien lukkiutumisen tarkastus siirryttäessä suurikitkaiselta pienikitkaiselle pinnalle

9.6.1   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Testipinnat
  suurikitkainen pinta, jota seuraa välittömästi pienikitkainen pinta |
| --- | --- |

a)

Testipinnat

suurikitkainen pinta, jota seuraa välittömästi pienikitkainen pinta

| b) | Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C |
| --- | --- |

b)

Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C

| c) | Testinopeus:
  nopeus, jolla ajoneuvon nopeus on 50 km/h tai 0,5Vmax (sen mukaan, kumpi on pienempi) pisteessä, jossa ajoneuvo siirtyy suurikitkaiselta pinnalta pienikitkaiselle pinnalle |
| --- | --- |

c)

Testinopeus:

nopeus, jolla ajoneuvon nopeus on 50 km/h tai 0,5Vmax (sen mukaan, kumpi on pienempi) pisteessä, jossa ajoneuvo siirtyy suurikitkaiselta pinnalta pienikitkaiselle pinnalle

| d) | Jarrutukset:






  i) | Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen. |
| --- | --- | --- |

d)

Jarrutukset:

i)

Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen.

| ii) | Jos kumpaankin jarrujärjestelmään on asennettu ABS, käytetään molempia hallintalaitteita i-alakohdan lisäksi. |
| --- | --- |

ii)

Jos kumpaankin jarrujärjestelmään on asennettu ABS, käytetään molempia hallintalaitteita i-alakohdan lisäksi.

| e) | Jarrun käyttövoima:
  Voima on se, jolla voidaan varmistaa, että ABS tekee täyden toimintakierroksen kussakin jarrutuksessa nopeuteen 10 km/h. |
| --- | --- |

e)

Jarrun käyttövoima:

Voima on se, jolla voidaan varmistaa, että ABS tekee täyden toimintakierroksen kussakin jarrutuksessa nopeuteen 10 km/h.

| f) | Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 3 jarrutusta. |
| --- | --- |

f)

Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 3 jarrutusta.

| g) | Ajoneuvo kiihdytetään kutakin jarrutusta varten testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta ennen kuin ajoneuvo siirtyy kitkapinnalta toiselle. |
| --- | --- |

g)

Ajoneuvo kiihdytetään kutakin jarrutusta varten testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta ennen kuin ajoneuvo siirtyy kitkapinnalta toiselle.

9.6.2   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 9.6.1 esitetyllä testausmenettelyllä, pyörät eivät saa lukkiutua, ja ajoneuvon pyörien on pysyttävä testikaistalla.

9.7   Pyörien lukkiutumisen tarkastus siirryttäessä pienikitkaiselta suurikitkaiselle pinnalle

9.7.1   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Testipinnat
  Pienikitkainen pinta, jota seuraa välittömästi suurikitkainen pinta, jonka kitkakertoimen huippuarvo ≥ 0,8 |
| --- | --- |

a)

Testipinnat

Pienikitkainen pinta, jota seuraa välittömästi suurikitkainen pinta, jonka kitkakertoimen huippuarvo ≥ 0,8

| b) | Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C; |
| --- | --- |

b)

Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C;

| c) | Testinopeus:
  nopeus, jolla ajoneuvon nopeus on 50 km/h tai 0,5Vmax (sen mukaan, kumpi on pienempi) pisteessä, jossa ajoneuvo siirtyy pienikitkaiselta pinnalta suurikitkaiselle pinnalle |
| --- | --- |

c)

Testinopeus:

nopeus, jolla ajoneuvon nopeus on 50 km/h tai 0,5Vmax (sen mukaan, kumpi on pienempi) pisteessä, jossa ajoneuvo siirtyy pienikitkaiselta pinnalta suurikitkaiselle pinnalle

| d) | Jarrutukset:






  i) | Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen. |
| --- | --- | --- |

d)

Jarrutukset:

i)

Kutakin käyttöjarrujärjestelmää käytetään erikseen.

| ii) | Jos kumpaankin jarrujärjestelmään on asennettu ABS, käytetään molempia hallintalaitteita i-alakohdan lisäksi. |
| --- | --- |

ii)

Jos kumpaankin jarrujärjestelmään on asennettu ABS, käytetään molempia hallintalaitteita i-alakohdan lisäksi.

| e) | Jarrun käyttövoima:
  Voima on se, jolla voidaan varmistaa, että ABS tekee täyden toimintakierroksen kussakin jarrutuksessa nopeuteen 10 km/h. |
| --- | --- |

e)

Jarrun käyttövoima:

Voima on se, jolla voidaan varmistaa, että ABS tekee täyden toimintakierroksen kussakin jarrutuksessa nopeuteen 10 km/h.

| f) | Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 3 jarrutusta. |
| --- | --- |

f)

Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 3 jarrutusta.

| g) | Ajoneuvo kiihdytetään kutakin jarrutusta varten testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta ennen kuin ajoneuvo siirtyy kitkapinnalta toiselle. |
| --- | --- |

g)

Ajoneuvo kiihdytetään kutakin jarrutusta varten testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitetta ennen kuin ajoneuvo siirtyy kitkapinnalta toiselle.

| h) | Mitataan ajoneuvon jatkuva hidastuvuus. |
| --- | --- |

h)

Mitataan ajoneuvon jatkuva hidastuvuus.

9.7.2   Tehovaatimukset

| a) | Kun jarruja testataan kohdassa 9.7.1 esitetyllä testausmenettelyllä, pyörät eivät saa lukkiutua, ja ajoneuvon pyörien on pysyttävä testikaistalla. |
| --- | --- |

a)

Kun jarruja testataan kohdassa 9.7.1 esitetyllä testausmenettelyllä, pyörät eivät saa lukkiutua, ja ajoneuvon pyörien on pysyttävä testikaistalla.

| b) | Ajoneuvon hidastuvuuden on kasvettava 1 sekunnin kuluessa siitä, kun takapyörä ohittaa pieni- ja suurikitkaisen pinnan vaihtumakohdan. |
| --- | --- |

b)

Ajoneuvon hidastuvuuden on kasvettava 1 sekunnin kuluessa siitä, kun takapyörä ohittaa pieni- ja suurikitkaisen pinnan vaihtumakohdan.

9.8   Jarrutukset, kun ABS-järjestelmässä on sähköinen häiriö

9.8.1   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

Kytketään ABS-järjestelmän sähköinen järjestelmä pois toiminnasta ja tehdään tämän liitteen kohdan 3 testi (kuivajarrutustesti yhtä hallintalaitetta käyttäen) jarrujärjestelmälle ja testattavalle ajoneuvolle soveltuvissa olosuhteissa.

9.8.2   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 9.8.1 esitetyllä testausmenettelyllä,

| a) | järjestelmän on täytettävä tämän säännön kohdan 5.1.13 vaatimukset, jotka koskevat häiriöstä varoittamista, ja |
| --- | --- |

a)

järjestelmän on täytettävä tämän säännön kohdan 5.1.13 vaatimukset, jotka koskevat häiriöstä varoittamista, ja

| b) | jarrutusmatkan ja MFDD:n vähimmäisvaatimukset ovat ne, jotka esitetään tämän liitteen kohdassa 3.3. olevan taulukon sarakkeissa 2 ja 3 otsikolla Yksi jarrujärjestelmä, jarrutetaan vain takapyörää. |
| --- | --- |

b)

jarrutusmatkan ja MFDD:n vähimmäisvaatimukset ovat ne, jotka esitetään tämän liitteen kohdassa 3.3. olevan taulukon sarakkeissa 2 ja 3 otsikolla Yksi jarrujärjestelmä, jarrutetaan vain takapyörää.

10.   OSITTAISEN VIKAANTUMISEN TESTI, JAETUT KÄYTTÖJARRUJÄRJESTELMÄT

10.1   Yleistä

| a) | Testi tehdään vain ajoneuvoille, jotka on varustettu jaetuilla käyttöjarrujärjestelmillä. |
| --- | --- |

a)

Testi tehdään vain ajoneuvoille, jotka on varustettu jaetuilla käyttöjarrujärjestelmillä.

| b) | Testillä vahvistetaan käytössä pysyvän alajärjestelmän teho, jos hydrauliseen järjestelmään tulee vuoto. |
| --- | --- |

b)

Testillä vahvistetaan käytössä pysyvän alajärjestelmän teho, jos hydrauliseen järjestelmään tulee vuoto.

10.2   Ajoneuvon testauskunto

| a) | Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L5 ja L4. |
| --- | --- |

a)

Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L5 ja L4.

| b) | Kevyesti kuormattu |
| --- | --- |

b)

Kevyesti kuormattu

| c) | Vaihde vapaalla |
| --- | --- |

c)

Vaihde vapaalla

10.3   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C

| b) | Testinopeudet: 50 km/h ja 100 km/h tai 0,8 Vmax sen mukaan, mikä on pienempi |
| --- | --- |

b)

Testinopeudet: 50 km/h ja 100 km/h tai 0,8 Vmax sen mukaan, mikä on pienempi

| c) | Jarrun käyttövoima:







  Käsikäyttöinen hallintalaite | : | ≤ 250 N |
| --- | --- | --- | --- |
| Poljin | : | ≤ 400 N |

c)

Jarrun käyttövoima:

Käsikäyttöinen hallintalaite

:

≤ 250 N

Poljin

:

≤ 400 N

| d) | Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 6 jarrutusta kullakin testinopeudella |
| --- | --- |

d)

Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo täyttää tehovaatimukset, kuitenkin enintään 6 jarrutusta kullakin testinopeudella

| e) | Muunnetaan käyttöjarrujärjestelmää siten, että jarruteho häviää kokonaan jostakin alajärjestelmästä. Sen jälkeen kiihdytetään ajoneuvo kutakin jarrutusta varten testinopeuteen ja käytetään sitten jarrun hallintalaitetta tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

e)

Muunnetaan käyttöjarrujärjestelmää siten, että jarruteho häviää kokonaan jostakin alajärjestelmästä. Sen jälkeen kiihdytetään ajoneuvo kutakin jarrutusta varten testinopeuteen ja käytetään sitten jarrun hallintalaitetta tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

| f) | Toistetaan testi kullakin alajärjestelmällä. |
| --- | --- |

f)

Toistetaan testi kullakin alajärjestelmällä.

10.4   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 10.3 esitetyllä testausmenettelyllä,

| a) | järjestelmän on täytettävä tämän säännön kohdan 5.1.11 vaatimukset, jotka koskevat häiriöstä varoittamista, ja |
| --- | --- |

a)

järjestelmän on täytettävä tämän säännön kohdan 5.1.11 vaatimukset, jotka koskevat häiriöstä varoittamista, ja

| b) | jarrutusmatkan S on oltava ≤ 0,1 V + 0,0117 V2 (V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m)) tai MFDD:n on oltava ≥ 3,3 m/s2 |
| --- | --- |

b)

jarrutusmatkan S on oltava ≤ 0,1 V + 0,0117 V2 (V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m)) tai MFDD:n on oltava ≥ 3,3 m/s2

11.   TEHOSTETUN JARRUJÄRJESTELMÄN VIKAANTUMISEN TESTI

11.1   Yleistä

| a) | Testiä ei tehdä, jos ajoneuvossa on toinen erillinen käyttöjarrujärjestelmä. |
| --- | --- |

a)

Testiä ei tehdä, jos ajoneuvossa on toinen erillinen käyttöjarrujärjestelmä.

| b) | Testillä vahvistetaan käyttöjarrujärjestelmän teho, jos jarrutehostimeen tulee toimintahäiriö. |
| --- | --- |

b)

Testillä vahvistetaan käyttöjarrujärjestelmän teho, jos jarrutehostimeen tulee toimintahäiriö.

11.2   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

Tehdään tämän liitteen kohdan 3 testi (kuivajarrutustesti yhtä hallintalaitetta käyttäen) kullekin jarrujärjestelmälle tehostin kytkettynä pois toiminnasta.

11.3   Tehovaatimukset

Kun jarruja testataan kohdassa 11.2 esitetyllä testausmenetelmällä, jarrutusmatkan on oltava seuraavan taulukon sarakkeessa 2 mainittu tai MFDD:n sarakkeessa 3 mainittu.

| Sarake 1 | Sarake 2 | | Sarake 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ajoneuvoluokka | JARRUTUSMATKAT
  (V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m)) | | MFDD |
| Yksi jarrujärjestelmä |
| L1 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | | ≥ 2,7 m/s2 |
| L2 | S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 | ≥ 2,7 m/s2 |
| L3 | S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2 | ≥ 2,9 m/s2 |
| L4 | S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 | | ≥ 3,6 m/s2 |
| Yhdistetyllä tai jaetulla käyttöjarrujärjestelmällä varustetut ajoneuvot: |
| KAIKKI | S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2 | | ≥ 2,5 m/s2 |

Sarake 1

Sarake 2

Sarake 3

Ajoneuvoluokka

JARRUTUSMATKAT

(V on määritelty testausnopeus (km/h) ja S vaadittu jarrutusmatka (m))

MFDD

Yksi jarrujärjestelmä

L1

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L2

S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2

≥ 2,7 m/s2

L3

S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2

≥ 2,9 m/s2

L4

S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2

≥ 3,6 m/s2

Yhdistetyllä tai jaetulla käyttöjarrujärjestelmällä varustetut ajoneuvot:

KAIKKI

S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2

≥ 2,5 m/s2

Jos tehostin voidaan aktivoida useammalla kuin yhdellä hallintalaitteella, edellä esitetty teho on saavutettava kullakin hallintalaitteella erikseen.

---

(1)  Lämpöhäipymistesti tehdään aina viimeiseksi.

LISÄYS

VAIHTOEHTOINEN MENETELMÄ KITKAKERTOIMEN HUIPPUARVON MÄÄRITTÄMISEEN

(ks. tämän liitteen kohta 1.1.3)

1.1   Yleistä

| a) | Testissä määritetään ajoneuvotyypin kitkakertoimen huippuarvo, kun ajoneuvoa jarrutetaan liitteen 3 kohdissa 1.1.1 ja 1.1.2 kuvatuilla testipinnoilla. |
| --- | --- |

a)

Testissä määritetään ajoneuvotyypin kitkakertoimen huippuarvo, kun ajoneuvoa jarrutetaan liitteen 3 kohdissa 1.1.1 ja 1.1.2 kuvatuilla testipinnoilla.

| b) | Testissä tehdään jarrutuksia erilaisilla käyttövoimilla. Kumpaakin pyörää jarrutetaan samanaikaisesti, kunnes saavutetaan piste juuri ennen pyörän lukkiutumista, jotta ajoneuvo saavuttaa suurimman hidastuvuutensa asianomaisella testipinnalla. |
| --- | --- |

b)

Testissä tehdään jarrutuksia erilaisilla käyttövoimilla. Kumpaakin pyörää jarrutetaan samanaikaisesti, kunnes saavutetaan piste juuri ennen pyörän lukkiutumista, jotta ajoneuvo saavuttaa suurimman hidastuvuutensa asianomaisella testipinnalla.

| c) | Ajoneuvon suurin hidastuvuus on suurin kaikissa testin jarrutuksissa mitattu arvo. |
| --- | --- |

c)

Ajoneuvon suurin hidastuvuus on suurin kaikissa testin jarrutuksissa mitattu arvo.

| d) | Kitkakertoimen huippuarvo (PBC) lasketaan siitä jarrutuksesta, jossa ajoneuvon hidastuvuus on suurin, seuraavasti:

  jossa







  t | = | aika (sekunteina), jonka kuluessa ajoneuvon nopeus hidastuu nopeudesta 40 km/h nopeuteen 20 km/h. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Kitkakertoimen huippuarvo (PBC) lasketaan siitä jarrutuksesta, jossa ajoneuvon hidastuvuus on suurin, seuraavasti:

jossa

t

=

aika (sekunteina), jonka kuluessa ajoneuvon nopeus hidastuu nopeudesta 40 km/h nopeuteen 20 km/h.

Huomautus: Jos ajoneuvo ei pysty saavuttamaan testinopeutta 50 km/h, kitkakertoimen huippuarvo mitataan seuraavasti:

jossa

| t | = | aika (sekunteina), jonka kuluessa ajoneuvon nopeus hidastuu arvosta 0,8Vmax arvoon (0,8Vmax – 20), jossa Vmax mitataan yksiköllä km/h. |
| --- | --- | --- |

t

=

aika (sekunteina), jonka kuluessa ajoneuvon nopeus hidastuu arvosta 0,8Vmax arvoon (0,8Vmax – 20), jossa Vmax mitataan yksiköllä km/h.

| e) | Kitkakertoimen huippuarvo ilmoitetaan kolmen desimaalin tarkkuudella. |
| --- | --- |

e)

Kitkakertoimen huippuarvo ilmoitetaan kolmen desimaalin tarkkuudella.

1.2   Ajoneuvon testauskunto

| a) | Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L1 ja L3. |
| --- | --- |

a)

Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L1 ja L3.

| b) | Lukkiutumisenestojärjestelmän on oltava kytketty pois päältä tai toimimaton 40 km/h:n ja 20 km/h:n välillä. |
| --- | --- |

b)

Lukkiutumisenestojärjestelmän on oltava kytketty pois päältä tai toimimaton 40 km/h:n ja 20 km/h:n välillä.

| c) | Kevyesti kuormattu |
| --- | --- |

c)

Kevyesti kuormattu

| d) | Vaihde vapaalla |
| --- | --- |

d)

Vaihde vapaalla

1.3   Testausolosuhteet ja -menettelyt:

| a) | Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C. |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: ≥ 55 °C ja ≤ 100 °C.

| b) | Testinopeus: 60 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi |
| --- | --- |

b)

Testinopeus: 60 km/h tai 0,9 Vmax sen mukaan, kumpi on pienempi

| c) | Jarrutukset: | Käytetään samanaikaisesti molempia käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteita (jos asennettu) tai yksittäisen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta, jos käyttöjarrujärjestelmä jarruttaa kaikkia pyöriä. |
| --- | --- | --- |

c)

Jarrutukset:

Käytetään samanaikaisesti molempia käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteita (jos asennettu) tai yksittäisen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitetta, jos käyttöjarrujärjestelmä jarruttaa kaikkia pyöriä.

| | Jos ajoneuvossa on yksittäinen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaite, jarrujärjestelmää voi olla tarpeen muuntaa, jollei yksi pyöristä saavuta enimmäishidastuvuutta. |
| --- | --- |

Jos ajoneuvossa on yksittäinen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaite, jarrujärjestelmää voi olla tarpeen muuntaa, jollei yksi pyöristä saavuta enimmäishidastuvuutta.

| d) | Jarrun käyttövoima: | Käyttövoima, jolla ajoneuvo saavuttaa kohdan 1.1 c-alakohdassa määritellyn suurimman hidastuvuuden. |
| --- | --- | --- |

d)

Jarrun käyttövoima:

Käyttövoima, jolla ajoneuvo saavuttaa kohdan 1.1 c-alakohdassa määritellyn suurimman hidastuvuuden.

| | Käyttövoima on pidettävä vakaana jarrutuksen aikana. |
| --- | --- |

Käyttövoima on pidettävä vakaana jarrutuksen aikana.

| e) | Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo saavuttaa suurimman hidastuvuutensa. |
| --- | --- |

e)

Jarrutusten määrä: kunnes ajoneuvo saavuttaa suurimman hidastuvuutensa.

| f) | Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitteita tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

f)

Kutakin jarrutusta varten ajoneuvo kiihdytetään testinopeuteen, minkä jälkeen käytetään jarrun hallintalaitteita tässä kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

---