# Uradni list L 317/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 317 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 505. december 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 317

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 505. december 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1419/2007 z dne 29. novembra 2007 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz vgrajenih elektronskih kompaktnih fluorescenčnih žarnic (CFL-i) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1420/2007 z dne 4. decembra 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz silicij-mangana s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana ter o zaključku postopka glede uvoza silicij-mangana s poreklom iz Ukrajine | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1421/2007 z dne 4. decembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 32 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1422/2007 z dne 4. decembra 2007 o spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njunih pragov uporabe za postopke za oddajo naročil (
  1
  ) | 34 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1423/2007 z dne 4. decembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1291/2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode | 36 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1424/2007 z dne 4. decembra 2007 o spremembah Uredbe (ES) št. 2304/2002 o izvajanju Sklepa Sveta 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti ter dodelitvi okvirnih zneskov desetega Evropskega razvojnega sklada | 38 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1425/2007 z dne 3. decembra 2007 o prepovedi ribolova na trsko v coni ICES IV in vodah ES v coni IIa s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije | 55 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1426/2007 z dne 3. decembra 2007 o prepovedi ribolova na trsko v conah ICES VIIb–k, VIII, IX in X ter vodah ES cone CECAF 34.1.1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije | 57 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1427/2007 z dne 3. decembra 2007 o prepovedi ribolova na lenga v vodah ES v coni ICES IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije | 59 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1428/2007 z dne 4. decembra 2007 o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (
  1
  ) | 61 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 1419/2007 z dne 29. novembra 2007 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz vgrajenih elektronskih kompaktnih fluorescenčnih žarnic (CFL-i) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 1420/2007 z dne 4. decembra 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz silicij-mangana s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana ter o zaključku postopka glede uvoza silicij-mangana s poreklom iz Ukrajine

5

Uredba Komisije (ES) št. 1421/2007 z dne 4. decembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

32

*

Uredba Komisije (ES) št. 1422/2007 z dne 4. decembra 2007 o spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njunih pragov uporabe za postopke za oddajo naročil (
  1
  )

1

34

*

Uredba Komisije (ES) št. 1423/2007 z dne 4. decembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1291/2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode

36

*

Uredba Komisije (ES) št. 1424/2007 z dne 4. decembra 2007 o spremembah Uredbe (ES) št. 2304/2002 o izvajanju Sklepa Sveta 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti ter dodelitvi okvirnih zneskov desetega Evropskega razvojnega sklada

38

*

Uredba Komisije (ES) št. 1425/2007 z dne 3. decembra 2007 o prepovedi ribolova na trsko v coni ICES IV in vodah ES v coni IIa s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

55

*

Uredba Komisije (ES) št. 1426/2007 z dne 3. decembra 2007 o prepovedi ribolova na trsko v conah ICES VIIb–k, VIII, IX in X ter vodah ES cone CECAF 34.1.1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

57

*

Uredba Komisije (ES) št. 1427/2007 z dne 3. decembra 2007 o prepovedi ribolova na lenga v vodah ES v coni ICES IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

59

*

Uredba Komisije (ES) št. 1428/2007 z dne 4. decembra 2007 o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (
  1
  )

1

61

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2007/786/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 22. oktobra 2007 o podpisu in začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji | 63 |
| Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji | 65 |
| | | 2007/787/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 29. novembra 2007 o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji | 75 |
| | | Komisija |
| | | 2007/788/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. septembra 2007 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES (Zadeva COMP/E-2/39.140 – DaimlerChrysler)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4275) | 76 |
| | | 2007/789/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 4. decembra 2007 o opustitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1420/2007 na uvoz silicij-mangana s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana | 79 |
| | | Evropska centralna banka |
| | | 2007/790/ES |
| | * | Odločba Evropske centralne banke z dne 23. novembra 2007 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2008 (ECB/2007/16) | 81 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2007/786/ES

*

Sklep Sveta z dne 22. oktobra 2007 o podpisu in začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

63

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

65

2007/787/ES

*

Sklep Sveta z dne 29. novembra 2007 o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

75

Komisija

2007/788/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. septembra 2007 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES (Zadeva COMP/E-2/39.140 – DaimlerChrysler)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4275)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4275)

76

2007/789/ES

*

Sklep Komisije z dne 4. decembra 2007 o opustitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1420/2007 na uvoz silicij-mangana s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana

79

Evropska centralna banka

2007/790/ES

*

Odločba Evropske centralne banke z dne 23. novembra 2007 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2008 (ECB/2007/16)

(ECB/2007/16)

81

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2007/791/SZVP z dne 4. decembra 2007 o izvajanju Skupnega ukrepa 2007/749/SZVP o policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH) | 83 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2007/791/SZVP z dne 4. decembra 2007 o izvajanju Skupnega ukrepa 2007/749/SZVP o policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH)

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1419/2007

z dne 29. novembra 2007

o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz vgrajenih elektronskih kompaktnih fluorescenčnih žarnic (CFL-i) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 in člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije posredovanega po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Svet je po preiskavi z Uredbo (ES) št. 1470/2001 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve v razponu od 0 % do 66,1 % na uvoz integriranih elektronskih fluorescenčnih žarnic („CFL-i“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK). Komisija je pred tem z Uredbo (ES) št. 255/2001 (3) uvedla začasne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(1)

Svet je po preiskavi z Uredbo (ES) št. 1470/2001 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve v razponu od 0 % do 66,1 % na uvoz integriranih elektronskih fluorescenčnih žarnic („CFL-i“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK). Komisija je pred tem z Uredbo (ES) št. 255/2001 (3) uvedla začasne protidampinške dajatve.

| (2) | Svet je z Uredbo (ES) št. 866/2005 (4) protidampinške ukrepe razširil tudi na uvoz CFL-i, poslanih iz Socialistične republike Vietnam, Islamske republike Pakistan ali Republike Filipini, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Socialistične republike Vietnam, Islamske republike Pakistan ali Republike Filipini. Do razširitve je prišlo po preiskavi proti izogibanju, izvedeni v skladu s členom 13 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES) št. 866/2005 (4) protidampinške ukrepe razširil tudi na uvoz CFL-i, poslanih iz Socialistične republike Vietnam, Islamske republike Pakistan ali Republike Filipini, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Socialistične republike Vietnam, Islamske republike Pakistan ali Republike Filipini. Do razširitve je prišlo po preiskavi proti izogibanju, izvedeni v skladu s členom 13 osnovne uredbe.

| (3) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1322/2006 (5) spremenil veljavne protidampinške ukrepe. Sprememba je sledila vmesnemu pregledu v zvezi z obsegom izdelka. Na podlagi preiskave in učinka uredbe o spremembi morajo biti žarnice, ki delujejo pri napetosti enosmernega toka („DC-CFL-i“), izključene iz obsega ukrepov. Zato bi protidampinški ukrepi zajemali samo žarnice, ki delujejo na izmenični tok (vključno z elektronskimi kompaktnimi fluorescenčnimi žarnicami na razelektrenje, ki delujejo tako na izmenični kot na enosmerni tok) („AC-CFL-i“). |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1322/2006 (5) spremenil veljavne protidampinške ukrepe. Sprememba je sledila vmesnemu pregledu v zvezi z obsegom izdelka. Na podlagi preiskave in učinka uredbe o spremembi morajo biti žarnice, ki delujejo pri napetosti enosmernega toka („DC-CFL-i“), izključene iz obsega ukrepov. Zato bi protidampinški ukrepi zajemali samo žarnice, ki delujejo na izmenični tok (vključno z elektronskimi kompaktnimi fluorescenčnimi žarnicami na razelektrenje, ki delujejo tako na izmenični kot na enosmerni tok) („AC-CFL-i“).

| (4) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1205/2007 (6) podaljšal veljavne protidampinške ukrepe. Do podaljšanja je prišlo po pregledu zaradi izteka ukrepov, izvedenem v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1205/2007 (6) podaljšal veljavne protidampinške ukrepe. Do podaljšanja je prišlo po pregledu zaradi izteka ukrepov, izvedenem v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (5) | Začetek preiskave je sledil zahtevku za pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo združenje Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated (2CFLI) („pritožnik“). |
| --- | --- |

(5)

Začetek preiskave je sledil zahtevku za pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo združenje Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated (2CFLI) („pritožnik“).

| (6) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da so obstajali zadostni dokazi za začetek pregleda, zato je 8. septembra 2006 začela s preiskavo (7) v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Vmesni pregled je omejen na stopnjo dampinga proizvajalca izvoznika Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen). |
| --- | --- |

(6)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da so obstajali zadostni dokazi za začetek pregleda, zato je 8. septembra 2006 začela s preiskavo (7) v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Vmesni pregled je omejen na stopnjo dampinga proizvajalca izvoznika Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen).

| (7) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, proizvajalca izvoznika v LRK in predstavnike vlade države izvoznice. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, proizvajalca izvoznika v LRK in predstavnike vlade države izvoznice.

| (8) | Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku.

| (9) | Komisija je zadevnemu proizvajalcu izvozniku poslala vprašalnike za pridobitev informacij, za katere je menila, da so bile potrebne za njeno preiskavo. Proizvajalec izvoznik je sodeloval in izpolnil vprašalnike, nato pa so bili izvedeni preveritveni obiski v obratih proizvajalca izvoznika in drugih strankah, povezanih s proizvajalcem izvoznikom, in sicer:






  — | Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija je zadevnemu proizvajalcu izvozniku poslala vprašalnike za pridobitev informacij, za katere je menila, da so bile potrebne za njeno preiskavo. Proizvajalec izvoznik je sodeloval in izpolnil vprašalnike, nato pa so bili izvedeni preveritveni obiski v obratih proizvajalca izvoznika in drugih strankah, povezanih s proizvajalcem izvoznikom, in sicer:

—

Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd

Povezana družba v LRK

| — | Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen) |
| --- | --- |

—

Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen)

Povezani družbi v Hongkongu

| — | Neonlite Electronic & Lighting Ltd (HK) |
| --- | --- |

—

Neonlite Electronic & Lighting Ltd (HK)

| — | Electric Light Systems Ltd (HK) |
| --- | --- |

—

Electric Light Systems Ltd (HK)

Povezani uvoznik v Skupnosti

| — | IDV, Import und Direkt-Vertriebs-Ges.mbH, Nemčija |
| --- | --- |

—

IDV, Import und Direkt-Vertriebs-Ges.mbH, Nemčija

| (10) | Obdobje preiskave, povezano s stopnjo dampinga za vmesni pregled enega proizvajalca izvoznika, Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd, je zajelo obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006. |
| --- | --- |

(10)

Obdobje preiskave, povezano s stopnjo dampinga za vmesni pregled enega proizvajalca izvoznika, Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd, je zajelo obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (11) | Zadevni izdelek je isti, kakor je bil določen v uredbi o spremembi, tj. elektronske kompaktne fluorescenčne žarnice na razelektrenje, ki delujejo na izmenični tok (vključno z elektronskimi kompaktnimi fluorescenčnimi žarnicami na razelektrenje, ki delujejo na izmenični in enosmerni tok), z eno ali več steklenimi cevmi, z vsemi svetilnimi elementi in elektronskimi komponentami, pritrjenimi na nogo žarnice ali vgrajenimi vanjo, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznako KN ex 8539 31 90. |
| --- | --- |

(11)

Zadevni izdelek je isti, kakor je bil določen v uredbi o spremembi, tj. elektronske kompaktne fluorescenčne žarnice na razelektrenje, ki delujejo na izmenični tok (vključno z elektronskimi kompaktnimi fluorescenčnimi žarnicami na razelektrenje, ki delujejo na izmenični in enosmerni tok), z eno ali več steklenimi cevmi, z vsemi svetilnimi elementi in elektronskimi komponentami, pritrjenimi na nogo žarnice ali vgrajenimi vanjo, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznako KN ex 8539 31 90.

| (12) | Kot je bilo ugotovljeno že v prvotni preiskavi, imata CFL-i, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v LRK, ter CFL-i, ki se izvaža iz LRK, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabo. Zato in kakor je bilo ugotovljeno v uredbi o podaljšanju, se sklene, da so si ti izdelki podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Kot je bilo ugotovljeno že v prvotni preiskavi, imata CFL-i, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v LRK, ter CFL-i, ki se izvaža iz LRK, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabo. Zato in kakor je bilo ugotovljeno v uredbi o podaljšanju, se sklene, da so si ti izdelki podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

| (13) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, ki lahko dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) navedene uredbe, tj. da pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka prevladujejo pogoji tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, ki lahko dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) navedene uredbe, tj. da pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka prevladujejo pogoji tržnega gospodarstva.

| (14) | Čeprav je bila kitajskemu proizvajalcu izvozniku v prvotni preiskavi odobrena tržnogospodarska obravnava, pa je bilo treba v vmesnem pregledu oceniti, ali ustrezna merila za izpolnjevanje TGO še vedno veljajo. Kitajskemu proizvajalcu izvozniku in njegovi povezani družbi Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen) je bil v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe poslan obrazec zahtevka za TGO, ki ga je proizvajalec izvoznik izpolnil. |
| --- | --- |

(14)

Čeprav je bila kitajskemu proizvajalcu izvozniku v prvotni preiskavi odobrena tržnogospodarska obravnava, pa je bilo treba v vmesnem pregledu oceniti, ali ustrezna merila za izpolnjevanje TGO še vedno veljajo. Kitajskemu proizvajalcu izvozniku in njegovi povezani družbi Megaman Electrical & Lighting Ltd (Xiamen) je bil v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe poslan obrazec zahtevka za TGO, ki ga je proizvajalec izvoznik izpolnil.

| (15) | Merila za TGO so na kratko in samo za lažje sklicevanje povzeta v nadaljevanju:






  1. | poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega poseganja države; |
| --- | --- | --- |

(15)

Merila za TGO so na kratko in samo za lažje sklicevanje povzeta v nadaljevanju:

1.

poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega poseganja države;

| 2. | podjetja imajo jasno določeno zbirko računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo v vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo jasno določeno zbirko računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo v vse namene;

| 3. | ni znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

4.

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost;

| 5. | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

5.

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

| (16) | Kot je navedeno, je Komisija v prostorih proizvajalca izvoznika in njegove povezane družbe Megaman Electrical & Lighting Ltd poiskala in preverila vse informacije, navedene v zahtevkih za TGO, za katere je menila, da so potrebne. Preiskava je pokazala, da je kitajski proizvajalec izvoznik izpolnjeval vsa potrebna merila za odobritev TGO. |
| --- | --- |

(16)

Kot je navedeno, je Komisija v prostorih proizvajalca izvoznika in njegove povezane družbe Megaman Electrical & Lighting Ltd poiskala in preverila vse informacije, navedene v zahtevkih za TGO, za katere je menila, da so potrebne. Preiskava je pokazala, da je kitajski proizvajalec izvoznik izpolnjeval vsa potrebna merila za odobritev TGO.

| (17) | Da bi določili normalno vrednost, se je najprej preverilo, ali je bila skupna domača prodaja proizvajalca izvoznika reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali predstavlja 5 % ali več celotne prodaje zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost. |
| --- | --- |

(17)

Da bi določili normalno vrednost, se je najprej preverilo, ali je bila skupna domača prodaja proizvajalca izvoznika reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali predstavlja 5 % ali več celotne prodaje zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost.

| (18) | Glede na te zahteve je preiskava pokazala, da domača prodaja proizvajalca izvoznika ni reprezentativna, zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, tako izračunana temelji na proizvodnih stroških v državi izvoznici in ustreznem znesku za prodajo, splošne in administrativne stroške ter dobičku. |
| --- | --- |

(18)

Glede na te zahteve je preiskava pokazala, da domača prodaja proizvajalca izvoznika ni reprezentativna, zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, tako izračunana temelji na proizvodnih stroških v državi izvoznici in ustreznem znesku za prodajo, splošne in administrativne stroške ter dobičku.

| (19) | Normalna vrednost je bila ustrezno določena na podlagi podatkov proizvajalca izvoznika o proizvodnih stroških za proizvodnjo za domačo prodajo. |
| --- | --- |

(19)

Normalna vrednost je bila ustrezno določena na podlagi podatkov proizvajalca izvoznika o proizvodnih stroških za proizvodnjo za domačo prodajo.

| (20) | Nasprotno pa zneska za prodajo, splošne in administrativne stroške (PSA) in dobička ni bilo mogoče določiti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji zadevnega izdelka med običajnim potekom trgovanja. |
| --- | --- |

(20)

Nasprotno pa zneska za prodajo, splošne in administrativne stroške (PSA) in dobička ni bilo mogoče določiti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji zadevnega izdelka med običajnim potekom trgovanja.

| (21) | Proučeno je bilo, ali je mogoče PSA in dobiček določiti v skladu s členom 2(6)(a) in (b). Vendar, ker v tem pregledu ni bil preiskovan noben drug izvoznik, ni mogoče uporabiti metodologije iz člena 2(6)(a), in sicer tehtanega povprečja dejanskih zneskov drugih izvoznikov. Prav tako ni ustrezna metodologija iz člena 2(6)(b), ker se na domačem trgu proizvodi iz iste kategorije niso prodajali. |
| --- | --- |

(21)

Proučeno je bilo, ali je mogoče PSA in dobiček določiti v skladu s členom 2(6)(a) in (b). Vendar, ker v tem pregledu ni bil preiskovan noben drug izvoznik, ni mogoče uporabiti metodologije iz člena 2(6)(a), in sicer tehtanega povprečja dejanskih zneskov drugih izvoznikov. Prav tako ni ustrezna metodologija iz člena 2(6)(b), ker se na domačem trgu proizvodi iz iste kategorije niso prodajali.

| (22) | Komisija je zato tehtano povprečje izračunala z uporabo stroškov PSA in stopenj dobička dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v primerljivi državi, uporabljeni v pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, katerih domača prodaja je bila opravljena med običajnim potekom trgovine. Stroški PSA in povprečne stopnje dobička teh sodelujočih južnokorejskih proizvajalcev izvoznikov so bili dodani proizvodnim stroškom, ki jih je imel zadevni proizvajalec izvoznik glede na vrste, kot je navedeno v členu 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je zato tehtano povprečje izračunala z uporabo stroškov PSA in stopenj dobička dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v primerljivi državi, uporabljeni v pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, katerih domača prodaja je bila opravljena med običajnim potekom trgovine. Stroški PSA in povprečne stopnje dobička teh sodelujočih južnokorejskih proizvajalcev izvoznikov so bili dodani proizvodnim stroškom, ki jih je imel zadevni proizvajalec izvoznik glede na vrste, kot je navedeno v členu 2(3) osnovne uredbe.

| (23) | Proizvajalec izvoznik je izvažal v Skupnost tako neposredno neodvisnim strankam kot preko z njimi povezanih uvoznikov v tretji državi in Skupnosti. V vseh primerih, kjer je bil zadevni izdelek izvožen neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(23)

Proizvajalec izvoznik je izvažal v Skupnost tako neposredno neodvisnim strankam kot preko z njimi povezanih uvoznikov v tretji državi in Skupnosti. V vseh primerih, kjer je bil zadevni izdelek izvožen neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo.

| (24) | Če je prodaja potekala preko povezanega uvoznika ali trgovca, je bila izvozna cena konstruirana na podlagi cen tega povezanega uvoznika pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam. Izvedene so bile prilagoditve za vse stroške, do katerih je prišlo med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s stroški prodaje, splošnimi in administrativnimi stroški ter običajno stopnja dobička, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Ustrezna stopnja dobička je bila določena na podlagi razpoložljivih informacij sodelujočih nepovezanih trgovcev/uvoznikov, ki delujejo na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(24)

Če je prodaja potekala preko povezanega uvoznika ali trgovca, je bila izvozna cena konstruirana na podlagi cen tega povezanega uvoznika pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam. Izvedene so bile prilagoditve za vse stroške, do katerih je prišlo med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s stroški prodaje, splošnimi in administrativnimi stroški ter običajno stopnja dobička, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Ustrezna stopnja dobička je bila določena na podlagi razpoložljivih informacij sodelujočih nepovezanih trgovcev/uvoznikov, ki delujejo na trgu Skupnosti.

| (25) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Za preiskovanega proizvajalca izvoznika so bili odobreni popravki za razlike v stroških prevoza, čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških nakladanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, kredita, jamstva, garancij in provizij, kjer je bilo to možno in upravičeno. |
| --- | --- |

(25)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Za preiskovanega proizvajalca izvoznika so bili odobreni popravki za razlike v stroških prevoza, čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških nakladanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, kredita, jamstva, garancij in provizij, kjer je bilo to možno in upravičeno.

| (26) | Proizvajalec izvoznik v zvezi s popravki za stroške kredita trdi, da je treba namesto kreditnih obrestnih mer uporabljati obrestne mere za hranilne vloge, ker je imela družba zadostno likvidnost, so njeni stroški kredita omejeni na obrestovanje, ki se ne odraža v njenem bančnem depozitnem računu. |
| --- | --- |

(26)

Proizvajalec izvoznik v zvezi s popravki za stroške kredita trdi, da je treba namesto kreditnih obrestnih mer uporabljati obrestne mere za hranilne vloge, ker je imela družba zadostno likvidnost, so njeni stroški kredita omejeni na obrestovanje, ki se ne odraža v njenem bančnem depozitnem računu.

| (27) | Glede na prakso institucij Skupnosti ni bilo primerno, da se izračun popravkov za stroške kredita utemelji na obrestnih merah za hranilne vloge, ker ti v primerjavi z dejanskimi stroški pomenijo oportunitetne stroške. |
| --- | --- |

(27)

Glede na prakso institucij Skupnosti ni bilo primerno, da se izračun popravkov za stroške kredita utemelji na obrestnih merah za hranilne vloge, ker ti v primerjavi z dejanskimi stroški pomenijo oportunitetne stroške.

| (28) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da bi stranke v primeru zamud plačil morale plačati obresti, kar kaže, da je družba take obresti določila na podlagi obrestnih mer za kredite in ne za hranilne vloge. |
| --- | --- |

(28)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da bi stranke v primeru zamud plačil morale plačati obresti, kar kaže, da je družba take obresti določila na podlagi obrestnih mer za kredite in ne za hranilne vloge.

| (29) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so se za vsak tip zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, tehtane povprečne normalne vrednosti primerjale s tehtano povprečno izvozno ceno vsake ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je za proizvajalca izvoznika, ki je med OPP izvažal v Skupnost, pokazala obstoj stopnje dampinga pod stopnjo de minimis. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so se za vsak tip zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, tehtane povprečne normalne vrednosti primerjale s tehtano povprečno izvozno ceno vsake ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je za proizvajalca izvoznika, ki je med OPP izvažal v Skupnost, pokazala obstoj stopnje dampinga pod stopnjo de minimis.

D.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (30) | Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da se okoliščine v zvezi z dampingom, na podlagi katerih so bili v prvotni preiskavi določeni ukrepi, niso spremenile. Zato je treba v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe delni vmesni pregled zaključiti. |
| --- | --- |

(30)

Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da se okoliščine v zvezi z dampingom, na podlagi katerih so bili v prvotni preiskavi določeni ukrepi, niso spremenile. Zato je treba v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe delni vmesni pregled zaključiti.

E.   ZAKLJUČEK PREGLEDA

| (31) | Na podlagi zgornjih ugotovitev je treba delni vmesni pregled v zvezi z Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd zaključiti brez sprememb Uredbe (ES) št. 1205/2007. |
| --- | --- |

(31)

Na podlagi zgornjih ugotovitev je treba delni vmesni pregled v zvezi z Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd zaključiti brez sprememb Uredbe (ES) št. 1205/2007.

| (32) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih Komisija predlaga zaključek tega postopka. Predložena stališča so bila nato proučena, vendar niso spremenila sklepnih ugotovitev – |
| --- | --- |

(32)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih Komisija predlaga zaključek tega postopka. Predložena stališča so bila nato proučena, vendar niso spremenila sklepnih ugotovitev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz integriranih elektronskih kompaktnih fluorescenčnih žarnic na razelektrenje, ki jih proizvaja Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd in imajo poreklo iz Ljudske republike Kitajske, začet v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96, se zaključi brez sprememb Uredbe (ES) št. 1205/2007.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2007

Za Svet

Predsednik

M. LINO

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 195, 19.7.2001, str. 8.

2

(3)  UL L 38, 8.2.2001, str. 8.

3

(4)  UL L 145, 9.6.2005, str. 1.

4

(5)  UL L 244, 7.9.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 272, 17.10.2007, str. 1.

6

(7)  UL C 217, 8.9.2006, str. 2.

7

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/5

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1420/2007

z dne 4. decembra 2007

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz silicij-mangana s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana ter o zaključku postopka glede uvoza silicij-mangana s poreklom iz Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (osnovna uredba), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 6. septembra 2006 v skladu s členom 5 osnovne uredbe z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom silicij-mangana (vključno s fero-siliko-manganom) („SiMn“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Kazahstana in Ukrajine („zadevne države“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 6. septembra 2006 v skladu s členom 5 osnovne uredbe z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom silicij-mangana (vključno s fero-siliko-manganom) („SiMn“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Kazahstana in Ukrajine („zadevne države“) v Skupnost.

| (2) | Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 24. julija 2006 vložilo združenje Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (EUROALLIAGES) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje SiMn v Skupnosti („proizvajalci pritožniki“). Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu SiMn s poreklom iz zadevnih držav in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za uvedbo postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 24. julija 2006 vložilo združenje Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (EUROALLIAGES) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje SiMn v Skupnosti („proizvajalci pritožniki“). Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu SiMn s poreklom iz zadevnih držav in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za uvedbo postopka.

| (3) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da bi morala Komisija ta postopek uvesti tudi proti uvozu s poreklom iz Indije. Vendar Komisija ob začetku sedanjega postopka ni imela na voljo zadostnih dokazov v zvezi s škodljivim dampingom, ki bi v skladu z zahtevami člena 5(2) osnovne uredbe upravičili začetek postopka proti uvozu s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(3)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da bi morala Komisija ta postopek uvesti tudi proti uvozu s poreklom iz Indije. Vendar Komisija ob začetku sedanjega postopka ni imela na voljo zadostnih dokazov v zvezi s škodljivim dampingom, ki bi v skladu z zahtevami člena 5(2) osnovne uredbe upravičili začetek postopka proti uvozu s poreklom iz Indije.

2.   Stranke v postopku

| (4) | Komisija je pritožnika, proizvajalce pritožnike in druge znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike iz zadevnih držav, uvoznike/trgovce in njihova združenja, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike zadevnih držav izvoznic uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pritožnika, proizvajalce pritožnike in druge znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike iz zadevnih držav, uvoznike/trgovce in njihova združenja, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike zadevnih držav izvoznic uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (5) | Da bi proizvajalci izvozniki v LRK in Kazahstan lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organom LRK in Kazahstana poslala obrazce zahtevka. Štiri skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK in en proizvajalec izvoznik v Kazahstanu so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. |
| --- | --- |

(5)

Da bi proizvajalci izvozniki v LRK in Kazahstan lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organom LRK in Kazahstana poslala obrazce zahtevka. Štiri skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK in en proizvajalec izvoznik v Kazahstanu so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO.

| (6) | Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov v Skupnosti je bilo za ugotovitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov v Skupnosti je bilo za ugotovitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (7) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v LRK in uvozniki Skupnosti pozvani, naj se od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v LRK in uvozniki Skupnosti pozvani, naj se od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom.

| (8) | Pripravljenost za vključitev v vzorec so izrazile samo štiri skupine podjetij, ki so v OP izvažale SiMn v Skupnost, zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK ni potrebno. |
| --- | --- |

(8)

Pripravljenost za vključitev v vzorec so izrazile samo štiri skupine podjetij, ki so v OP izvažale SiMn v Skupnost, zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK ni potrebno.

| (9) | Kar zadeva uvoznike v Evropsko skupnost, sta se javila le dva nepovezana uvoznika, ki sta tudi pravočasno predložila zahtevane informacije. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva uvoznike v Evropsko skupnost, sta se javila le dva nepovezana uvoznika, ki sta tudi pravočasno predložila zahtevane informacije. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno.

| (10) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Vprašalnike so izpolnili štirje proizvajalci Skupnosti, štiri skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK, edini kazahstanski proizvajalec izvoznik, trije ukrajinski proizvajalci izvozniki, dva nepovezana uvoznika in devet nepovezanih uporabnikov v Skupnosti. Poleg tega sta dva uporabnika predložila pripombe, ne da bi izpolnila vprašalnike. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Vprašalnike so izpolnili štirje proizvajalci Skupnosti, štiri skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK, edini kazahstanski proizvajalec izvoznik, trije ukrajinski proizvajalci izvozniki, dva nepovezana uvoznika in devet nepovezanih uporabnikov v Skupnosti. Poleg tega sta dva uporabnika predložila pripombe, ne da bi izpolnila vprašalnike.

| (11) | Vendar se ena od skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK pozneje ni strinjala s predvidenim preverjanjem informacij na kraju samem, navedenih v njihovih zahtevkih za TGO/IO in izpolnjenih vprašalnikih. Zato je Komisija potem, ko je zadevne družbe seznanila o posledicah nesodelovanja, kakor je določeno v členu 18(1) osnovne uredbe, v skladu z določbami člena 18 obravnavala omenjene družbe kot nesodelujoče v postopku in stališča, ki so jih predložile, niso bila upoštevana. |
| --- | --- |

(11)

Vendar se ena od skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK pozneje ni strinjala s predvidenim preverjanjem informacij na kraju samem, navedenih v njihovih zahtevkih za TGO/IO in izpolnjenih vprašalnikih. Zato je Komisija potem, ko je zadevne družbe seznanila o posledicah nesodelovanja, kakor je določeno v členu 18(1) osnovne uredbe, v skladu z določbami člena 18 obravnavala omenjene družbe kot nesodelujoče v postopku in stališča, ki so jih predložile, niso bila upoštevana.

| (12) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za namene TGO/IO v primeru LRK in Kazahstana, in ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi njega nastala, ter interesa Skupnosti za vse zadevne države. V ta namen so bili izvedeni preveritveni obiski v naslednjih družbah:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti







  — | Eramet Comilog Manganese, Pariz, Francija |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za namene TGO/IO v primeru LRK in Kazahstana, in ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi njega nastala, ter interesa Skupnosti za vse zadevne države. V ta namen so bili izvedeni preveritveni obiski v naslednjih družbah:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

Eramet Comilog Manganese, Pariz, Francija

| — | Ferroatlantica S.L., Madrid, Španija |
| --- | --- |

—

Ferroatlantica S.L., Madrid, Španija

| — | Huta Łaziska SA, Łaziska Górne, Poljska |
| --- | --- |

—

Huta Łaziska SA, Łaziska Górne, Poljska

| — | OFZ, a.s., Istebne, Slovaška |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebne, Slovaška

| (b) | Uporabniki v Skupnosti







  — | Compañía Española de Laminación, S.L., Castellbisbal, Španija |
| --- | --- | --- |

(b)

Uporabniki v Skupnosti

—

Compañía Española de Laminación, S.L., Castellbisbal, Španija

| — | Mittal Steel Poland SA (Arcelor SA), Krakov, Poljska |
| --- | --- |

—

Mittal Steel Poland SA (Arcelor SA), Krakov, Poljska

| (c) | Nepovezani uvozniki







  — | Metalleghe S.P.A., Brescia, Italija |
| --- | --- | --- |

(c)

Nepovezani uvozniki

—

Metalleghe S.P.A., Brescia, Italija

| (d) | Proizvajalci izvozniki v LRK







  — | Skupina Minmetals






  — | Minmetals (Guizhou) Ferro-Alloys Co., Ltd., Guiyang |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalci izvozniki v LRK

—

Skupina Minmetals

—

Minmetals (Guizhou) Ferro-Alloys Co., Ltd., Guiyang

| — | Guiyang Huaxi Minmetals Ferro-Alloys Co., Ltd., Qingzhen |
| --- | --- |

—

Guiyang Huaxi Minmetals Ferro-Alloys Co., Ltd., Qingzhen

| — | China Minmetals Shenzhen Co., Ltd., Shenzhen |
| --- | --- |

—

China Minmetals Shenzhen Co., Ltd., Shenzhen

| — | Minmetals Shanghai Pudong Trading Co., Ltd., Šanghaj |
| --- | --- |

—

Minmetals Shanghai Pudong Trading Co., Ltd., Šanghaj

| — | China National Minerals Co., Ltd., Peking |
| --- | --- |

—

China National Minerals Co., Ltd., Peking

| — | Minmetals Orient Import & Export Trading Co., Ltd., Peking |
| --- | --- |

—

Minmetals Orient Import & Export Trading Co., Ltd., Peking

| — | Skupina Jilin






  — | Jilin Ferroalloys Co., Ltd., Jilin City |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Jilin

—

Jilin Ferroalloys Co., Ltd., Jilin City

| — | Jilin Ferroalloy Imp & Exp Co., Ltd., Jilin City |
| --- | --- |

—

Jilin Ferroalloy Imp & Exp Co., Ltd., Jilin City

| — | Skupina Shanxi Jinneng






  — | Shanghai Jinneng International Trade Co. Ltd., Šanghaj |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Shanxi Jinneng

—

Shanghai Jinneng International Trade Co. Ltd., Šanghaj

| — | Datong Jinneng Jinli Ferroalloy Co. Ltd., Datong |
| --- | --- |

—

Datong Jinneng Jinli Ferroalloy Co. Ltd., Datong

| — | Shanxi Jinneng Group Jinguan Ferroalloy, Datong |
| --- | --- |

—

Shanxi Jinneng Group Jinguan Ferroalloy, Datong

| — | Datong Jinneng Industrial Silicon Co. Ltd., Datong |
| --- | --- |

—

Datong Jinneng Industrial Silicon Co. Ltd., Datong

| (e) | Proizvajalec izvoznik v Kazahstanu







  — | OJSC Kazchrome („Kazchrome“), Aktyubinsk in Aksu |
| --- | --- | --- |

(e)

Proizvajalec izvoznik v Kazahstanu

—

OJSC Kazchrome („Kazchrome“), Aktyubinsk in Aksu

| (f) | Proizvajalci izvozniki v Ukrajini







  — | PJSC Nikopol Ferroalloys Plant („NFP“), Nikopol in njegovi povezani trgovci






  — | SPIG „Interpipe“ Corporation, Dniepopetrovsk |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

Proizvajalci izvozniki v Ukrajini

—

PJSC Nikopol Ferroalloys Plant („NFP“), Nikopol in njegovi povezani trgovci

—

SPIG „Interpipe“ Corporation, Dniepopetrovsk

| — | Nikopolskie Ferrosplavy LLC, Dniepopetrovsk |
| --- | --- |

—

Nikopolskie Ferrosplavy LLC, Dniepopetrovsk

| — | JSC Stakhanov Ferroalloys Plant („Stakhanov“), Stakhanov |
| --- | --- |

—

JSC Stakhanov Ferroalloys Plant („Stakhanov“), Stakhanov

| — | OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant („Zaporozhye“), Zaporozhye |
| --- | --- |

—

OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant („Zaporozhye“), Zaporozhye

| (g) | Povezani trgovci v Švici







  — | Steelex SA, Lugano, povezan s PJSC Nikopol Ferroalloys Plant |
| --- | --- | --- |

(g)

Povezani trgovci v Švici

—

Steelex SA, Lugano, povezan s PJSC Nikopol Ferroalloys Plant

| — | ENRC, Kloten, povezan s OJSC Kazchrome |
| --- | --- |

—

ENRC, Kloten, povezan s OJSC Kazchrome

| (13) | Ob upoštevanju potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK in Kazahstanu, ki jim TGO morda ne bi bila odobrena, je bila preveritev z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države opravljena v prostorih naslednje družbe in njenih povezanih prodajnih družb v Združenih državah Amerike („ZDA“):






  — | Eramet Marietta, Inc., Marietta, Ohio (proizvajalec) |
| --- | --- | --- |

(13)

Ob upoštevanju potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK in Kazahstanu, ki jim TGO morda ne bi bila odobrena, je bila preveritev z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države opravljena v prostorih naslednje družbe in njenih povezanih prodajnih družb v Združenih državah Amerike („ZDA“):

—

Eramet Marietta, Inc., Marietta, Ohio (proizvajalec)

| — | Eramet North America, Inc., Coraopolis, Pensilvanija (povezana prodajna družba) |
| --- | --- |

—

Eramet North America, Inc., Coraopolis, Pensilvanija (povezana prodajna družba)

3.   Obdobje preiskave

| (14) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(14)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (15) | Zadevni izdelek je silicij-mangan (vključno s fero-siliko-manganom) („SiMn“) s poreklom iz LRK, Kazahstana in Ukrajine („zadevni izdelek“), običajno uvrščen pod oznakama KN 7202 30 00 in ex 8111 00 11. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek je silicij-mangan (vključno s fero-siliko-manganom) („SiMn“) s poreklom iz LRK, Kazahstana in Ukrajine („zadevni izdelek“), običajno uvrščen pod oznakama KN 7202 30 00 in ex 8111 00 11.

| (16) | Zadevni izdelek se uporablja v jeklarstvu za deoksidacijo in kot zlitina. Večinoma se proizvaja iz manganove rude in silicija, ki se zmešata do temperature taljenja v peči. |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelek se uporablja v jeklarstvu za deoksidacijo in kot zlitina. Večinoma se proizvaja iz manganove rude in silicija, ki se zmešata do temperature taljenja v peči.

| (17) | SiMn obstaja v različnih kakovostih in ima lahko različno vsebnost železa (Fe), mangana (Mn), silicija (Si) in ogljika (C). Kar zadeva vsebnost ogljika, je mogoče razlikovati med SiMn z zelo majhno vsebnostjo ogljika, ki je višje kakovosti (in ima višjo ceno), ter SiMn z višjo vsebnostjo ogljika, za katerega se šteje, da je normalne kakovosti. SiMn se prodaja v različnih velikostih v prašku, zrnu ali grudah. Kljub navedenim razlikam so se vse kakovosti in velikosti obravnavale kot enotni izdelek, ker imajo enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako osnovno uporabo. |
| --- | --- |

(17)

SiMn obstaja v različnih kakovostih in ima lahko različno vsebnost železa (Fe), mangana (Mn), silicija (Si) in ogljika (C). Kar zadeva vsebnost ogljika, je mogoče razlikovati med SiMn z zelo majhno vsebnostjo ogljika, ki je višje kakovosti (in ima višjo ceno), ter SiMn z višjo vsebnostjo ogljika, za katerega se šteje, da je normalne kakovosti. SiMn se prodaja v različnih velikostih v prašku, zrnu ali grudah. Kljub navedenim razlikam so se vse kakovosti in velikosti obravnavale kot enotni izdelek, ker imajo enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako osnovno uporabo.

2.   Podobni izdelek

| (18) | Preiskava je pokazala, da imajo SiMn, ki ga v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, SiMn, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, Kazahstana in Ukrajine in na domačem trgu ZDA, ki se je uporabila kot primerljiva država, ter SiMn, ki se v Skupnost uvaža iz LRK, Kazahstana in Ukrajine, enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se šteje, da so enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Preiskava je pokazala, da imajo SiMn, ki ga v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, SiMn, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, Kazahstana in Ukrajine in na domačem trgu ZDA, ki se je uporabila kot primerljiva država, ter SiMn, ki se v Skupnost uvaža iz LRK, Kazahstana in Ukrajine, enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se šteje, da so enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (19) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da surovega mangana, običajno uvrščenega pod oznako KN 8111 00 11, preiskava ne sme vključevati. V zvezi s tem je bilo potrjeno, da je zadevni izdelek silicij-mangan, kot je navedeno v uvodni izjavi 15, in ne surov mangan, vsebuje pa tudi surov silicij-mangan. Medtem ko je SiMn običajno uvrščen pod oznako KN 7202 30 00, je lahko glede na vsebnost železa uvrščen tudi kot surov silicij-mangan ali silicij-manganov prašek pod oznako KN 8111 00 11. |
| --- | --- |

(19)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da surovega mangana, običajno uvrščenega pod oznako KN 8111 00 11, preiskava ne sme vključevati. V zvezi s tem je bilo potrjeno, da je zadevni izdelek silicij-mangan, kot je navedeno v uvodni izjavi 15, in ne surov mangan, vsebuje pa tudi surov silicij-mangan. Medtem ko je SiMn običajno uvrščen pod oznako KN 7202 30 00, je lahko glede na vsebnost železa uvrščen tudi kot surov silicij-mangan ali silicij-manganov prašek pod oznako KN 8111 00 11.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (20) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK in Kazahstana normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki so dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kjer so takšni proizvajalci izvozniki dokazali, da v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Ta merila so zaradi večje jasnosti na kratko navedena v strnjeni obliki v nadaljevanju:






  1. | poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega vmešavanja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(20)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK in Kazahstana normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki so dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kjer so takšni proizvajalci izvozniki dokazali, da v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Ta merila so zaradi večje jasnosti na kratko navedena v strnjeni obliki v nadaljevanju:

1.

poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega vmešavanja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti;

| 2. | podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene;

| 3. | ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost; |
| --- | --- |

4.

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost;

| 5. | pretvorbe menjalnih tečajev se opravljajo po tržnih tečajih. |
| --- | --- |

5.

pretvorbe menjalnih tečajev se opravljajo po tržnih tečajih.

| (21) | Štiri skupine kitajskih proizvajalcev izvoznikov so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so v danih rokih izpolnile obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. Vendar sta se dve od teh skupin pozneje odločili, da v preiskavi ne bosta sodelovali (kot je navedeno v uvodni izjavi 11 zgoraj). Zato so se proučili samo zahtevki za TGO preostalih treh sodelujočih skupin kitajskih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v uvodni izjavi 12. Vse te skupine so vključevale proizvajalce zadevnega izdelka ter družbe, povezane s proizvajalci in vključene v prodajo zadevnega izdelka. Ustaljena praksa Komisije je, da preveri, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. |
| --- | --- |

(21)

Štiri skupine kitajskih proizvajalcev izvoznikov so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so v danih rokih izpolnile obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. Vendar sta se dve od teh skupin pozneje odločili, da v preiskavi ne bosta sodelovali (kot je navedeno v uvodni izjavi 11 zgoraj). Zato so se proučili samo zahtevki za TGO preostalih treh sodelujočih skupin kitajskih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v uvodni izjavi 12. Vse te skupine so vključevale proizvajalce zadevnega izdelka ter družbe, povezane s proizvajalci in vključene v prodajo zadevnega izdelka. Ustaljena praksa Komisije je, da preveri, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO.

| (22) | Edini kazahstanski proizvajalec izvoznik je zahteval TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in je v danih rokih izpolnil obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(22)

Edini kazahstanski proizvajalec izvoznik je zahteval TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in je v danih rokih izpolnil obrazec zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike.

| (23) | Komisija je pridobila vse potrebne informacije o sodelujočih proizvajalcih izvoznikih in informacije, navedene v zahtevku za TGO, za katere je menila, da je to potrebno, preverila v prostorih zadevnih podjetij. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je pridobila vse potrebne informacije o sodelujočih proizvajalcih izvoznikih in informacije, navedene v zahtevku za TGO, za katere je menila, da je to potrebno, preverila v prostorih zadevnih podjetij.

1.1   Določanje TGO v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK

| (24) | Preiskava je pokazala, da TGO ni mogoče odobriti nobenemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku, navedenemu v uvodni izjavi 12, ker nobena od teh skupin ni izpolnila merila 1 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, poleg tega ena od njih ni izpolnila merila 2, druga pa merila 3. V zvezi s skupino, ki ne izpolnjuje merila 1 in 2, so ostali močni dvomi tudi glede izpolnjevanja merila 3, ta skupina pa tudi ni predložila celotnega sklopa obrazcev zahtevka za TGO in izpolnjenih vprašalnikov svojih povezanih podjetij, vključenih v proizvodnjo in/ali trgovanje zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(24)

Preiskava je pokazala, da TGO ni mogoče odobriti nobenemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku, navedenemu v uvodni izjavi 12, ker nobena od teh skupin ni izpolnila merila 1 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, poleg tega ena od njih ni izpolnila merila 2, druga pa merila 3. V zvezi s skupino, ki ne izpolnjuje merila 1 in 2, so ostali močni dvomi tudi glede izpolnjevanja merila 3, ta skupina pa tudi ni predložila celotnega sklopa obrazcev zahtevka za TGO in izpolnjenih vprašalnikov svojih povezanih podjetij, vključenih v proizvodnjo in/ali trgovanje zadevnega izdelka.

| (25) | Nobena od kitajskih skupin zadevnih družb ni dokazala, da izpolnjuje merilo 1. Pri vseh skupinah družb je bilo ugotovljeno, da so navsezadnje v državni lasti, in niso predložile dokazov, ki bi zadostovali za odpravo dvomov glede občutnega vmešavanja države v vodstvene odločitve. Zato ni bilo mogoče izključiti možnosti, da so družbe pod precejšnjim nadzorom in vplivom države. |
| --- | --- |

(25)

Nobena od kitajskih skupin zadevnih družb ni dokazala, da izpolnjuje merilo 1. Pri vseh skupinah družb je bilo ugotovljeno, da so navsezadnje v državni lasti, in niso predložile dokazov, ki bi zadostovali za odpravo dvomov glede občutnega vmešavanja države v vodstvene odločitve. Zato ni bilo mogoče izključiti možnosti, da so družbe pod precejšnjim nadzorom in vplivom države.

| (26) | Za eno skupino družb je bilo poleg neizpolnjevanja merila 1 ugotovljeno, da ne more dokazati odsotnosti izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva (merilo 3), glede na določene koristi posojil brez vračila, ki jih je ena družba prejela od svoje matične družbe v državni lasti. |
| --- | --- |

(26)

Za eno skupino družb je bilo poleg neizpolnjevanja merila 1 ugotovljeno, da ne more dokazati odsotnosti izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva (merilo 3), glede na določene koristi posojil brez vračila, ki jih je ena družba prejela od svoje matične družbe v državni lasti.

| (27) | Za drugo skupino podjetij je bilo poleg neizpolnjevanja merila 1 ugotovljeno, da ne more dokazati odsotnosti izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, zlasti glede obstoja barter poslov med obdobjem preiskave. Ta skupina tudi ni uspela dokazati, da so bili računovodski izkazi več njenih preverjenih enot neodvisno revidirani v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, saj je matična družba zavrnila uporabo zanesljivih in osnovnih računovodskih načel, zlasti glede porazdelitve amortizacije stalnih sredstev, revizorji družb pa so to kršitev sprejeli. |
| --- | --- |

(27)

Za drugo skupino podjetij je bilo poleg neizpolnjevanja merila 1 ugotovljeno, da ne more dokazati odsotnosti izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, zlasti glede obstoja barter poslov med obdobjem preiskave. Ta skupina tudi ni uspela dokazati, da so bili računovodski izkazi več njenih preverjenih enot neodvisno revidirani v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, saj je matična družba zavrnila uporabo zanesljivih in osnovnih računovodskih načel, zlasti glede porazdelitve amortizacije stalnih sredstev, revizorji družb pa so to kršitev sprejeli.

| (28) | Poleg tega v isti skupini vsaj ena družba, ki naj bi bila vključena v trgovino z zadevnim izdelkom, ni poslala niti obrazca za zahtevek za TGO niti izpolnjenega vprašalnika, s čimer je sprožila dvom o zanesljivosti predloženih informacij. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega v isti skupini vsaj ena družba, ki naj bi bila vključena v trgovino z zadevnim izdelkom, ni poslala niti obrazca za zahtevek za TGO niti izpolnjenega vprašalnika, s čimer je sprožila dvom o zanesljivosti predloženih informacij.

| (29) | Zainteresirane stranke so dobile možnost predložiti pripombe na zgornje ugotovitve. Pripombe, prejete od dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov, niso zagotovile nobenih novih dokazil, ki bi spremenila ugotovitve glede določitve TGO. |
| --- | --- |

(29)

Zainteresirane stranke so dobile možnost predložiti pripombe na zgornje ugotovitve. Pripombe, prejete od dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov, niso zagotovile nobenih novih dokazil, ki bi spremenila ugotovitve glede določitve TGO.

| (30) | Na podlagi zgoraj navedenega ni nobena od kitajskih skupin proizvajalcev izvoznikov dokazala, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato jim TGO ni mogla biti odobrena. |
| --- | --- |

(30)

Na podlagi zgoraj navedenega ni nobena od kitajskih skupin proizvajalcev izvoznikov dokazala, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato jim TGO ni mogla biti odobrena.

1.2   Določitev TGO v zvezi z edinim proizvajalcem izvoznikom v Kazahstanu

| (31) | Edini kazahstanski proizvajalec izvoznik je dokazal, da izpolnjuje vseh pet meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato mu je bila TGO odobrena. Proizvajalcu izvozniku in industriji Skupnosti (glej uvodno izjavo 91) je bila dana možnost, da predložita pripombe glede ugotovitev v zvezi s TGO. Pripombe, ki jih je poslala industrija Skupnosti, niso zagotovile nobenih novih dokazil, ki bi spremenila ugotovitve glede določitve TGO. |
| --- | --- |

(31)

Edini kazahstanski proizvajalec izvoznik je dokazal, da izpolnjuje vseh pet meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato mu je bila TGO odobrena. Proizvajalcu izvozniku in industriji Skupnosti (glej uvodno izjavo 91) je bila dana možnost, da predložita pripombe glede ugotovitev v zvezi s TGO. Pripombe, ki jih je poslala industrija Skupnosti, niso zagotovile nobenih novih dokazil, ki bi spremenila ugotovitve glede določitve TGO.

2.   Individualna obravnava („IO“)

| (32) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen osnovne uredbe, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen osnovne uredbe, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe.

| (33) | Vsi proizvajalci izvozniki iz LRK, ki so zahtevali TGO, so zahtevali tudi IO, v primeru, da jim TGO ne bi bila odobrena. |
| --- | --- |

(33)

Vsi proizvajalci izvozniki iz LRK, ki so zahtevali TGO, so zahtevali tudi IO, v primeru, da jim TGO ne bi bila odobrena.

| (34) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da nobena skupina zadevnih podjetij ni dokazala, da v celoti izpolnjuje vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo namreč, da družbe niso uspele izpolniti merila iz člena 9(5)(c) osnovne uredbe, ki določa, da večina deležev pripada zasebnikom, saj je bilo pri vseh družbah ugotovljeno, da so navsezadnje večinoma v državni lasti, kakor je razloženo v uvodni izjavi 25. Zato je bilo treba njihove trditve zavrniti. |
| --- | --- |

(34)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da nobena skupina zadevnih podjetij ni dokazala, da v celoti izpolnjuje vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo namreč, da družbe niso uspele izpolniti merila iz člena 9(5)(c) osnovne uredbe, ki določa, da večina deležev pripada zasebnikom, saj je bilo pri vseh družbah ugotovljeno, da so navsezadnje večinoma v državni lasti, kakor je razloženo v uvodni izjavi 25. Zato je bilo treba njihove trditve zavrniti.

3.   Normalna vrednost

3.1   Splošna metodologija

(i)   Splošna reprezentativnost

| (35) | Kar zadeva določitev normalne vrednosti, je Komisija v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe za vsakega proizvajalca izvoznika v Kazahstanu in Ukrajini najprej ugotovila, ali je bila njegova domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. |
| --- | --- |

(35)

Kar zadeva določitev normalne vrednosti, je Komisija v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe za vsakega proizvajalca izvoznika v Kazahstanu in Ukrajini najprej ugotovila, ali je bila njegova domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost.

(ii)   Primerjava vrst izdelka

| (36) | Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelkov, ki so jih na domačem trgu prodajali proizvajalci izvozniki, katerih domača prodaja je v celoti reprezentativna, in so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelkov, ki so jih na domačem trgu prodajali proizvajalci izvozniki, katerih domača prodaja je v celoti reprezentativna, in so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

(iii)   Posebna reprezentativnost glede na vrsto izdelka

| (37) | Za vsako vrsto izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrstami izdelka, ki so bile prodane za izvoz v Skupnost, se je ugotovilo, ali je domača prodaja v zadostni meri reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka, prodanega v OP neodvisnim strankam na domačem trgu, predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Skupnost. |
| --- | --- |

(37)

Za vsako vrsto izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrstami izdelka, ki so bile prodane za izvoz v Skupnost, se je ugotovilo, ali je domača prodaja v zadostni meri reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka, prodanega v OP neodvisnim strankam na domačem trgu, predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Skupnost.

(iv)   Preskus običajnega poteka trgovine

| (38) | Komisija je nato za vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika v Kazahstanu in Ukrajini proučila, ali se za domačo prodajo vsake vrste izdelka, ki se je prodajal na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da se je izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da se je za vsako izvoženo vrsto izdelka določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je nato za vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika v Kazahstanu in Ukrajini proučila, ali se za domačo prodajo vsake vrste izdelka, ki se je prodajal na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da se je izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da se je za vsako izvoženo vrsto izdelka določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP.

| (39) | Za tiste vrste izdelka, pri katerih več kot 80 % obsega prodaje na domačem trgu ni bilo pod stroški na enoto in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost glede na vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste. |
| --- | --- |

(39)

Za tiste vrste izdelka, pri katerih več kot 80 % obsega prodaje na domačem trgu ni bilo pod stroški na enoto in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost glede na vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste.

| (40) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega prodaje te vrste ali manj, ali kadar je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste. |
| --- | --- |

(40)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega prodaje te vrste ali manj, ali kadar je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste.

| (41) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko primerna osnova za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(41)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko primerna osnova za določitev normalne vrednosti.

| (42) | Kjer se domače cene določene vrste izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, niso dale uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Komisija je v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe namesto tega izračunala konstruirano normalno vrednost, kot je navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(42)

Kjer se domače cene določene vrste izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, niso dale uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Komisija je v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe namesto tega izračunala konstruirano normalno vrednost, kot je navedeno v nadaljevanju.

| (43) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi prilagojenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka posameznega izvoznika prišteli razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) in ustrezna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(43)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi prilagojenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka posameznega izvoznika prišteli razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) in ustrezna stopnja dobička.

| (44) | V vseh primerih so bili PSA-stroški ter dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali so podatki o nastalih PSA-stroških ter dobičku, ki so ga ustvarili posamezni zadevni proizvajalci izvozniki na domačem trgu, zanesljivi. |
| --- | --- |

(44)

V vseh primerih so bili PSA-stroški ter dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali so podatki o nastalih PSA-stroških ter dobičku, ki so ga ustvarili posamezni zadevni proizvajalci izvozniki na domačem trgu, zanesljivi.

3.2   Primerljiva država

| (45) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se v gospodarstvu v tranziciji normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) ali cene, ki velja pri izvozu iz te tretje države v ostale države, ali, če to ni mogoče, na kateri koli drugi razumni osnovi. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se v gospodarstvu v tranziciji normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) ali cene, ki velja pri izvozu iz te tretje države v ostale države, ali, če to ni mogoče, na kateri koli drugi razumni osnovi.

| (46) | V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se kot ustrezna primerljiva država za namen določitve normalne vrednosti za LRK in Kazahstan po potrebi uporabi Brazilija, zainteresirane stranke pa so bile pozvane, da v zvezi s tem predložijo pripombe. Nobena zainteresirana stranka ni nasprotovala temu predlogu. |
| --- | --- |

(46)

V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se kot ustrezna primerljiva država za namen določitve normalne vrednosti za LRK in Kazahstan po potrebi uporabi Brazilija, zainteresirane stranke pa so bile pozvane, da v zvezi s tem predložijo pripombe. Nobena zainteresirana stranka ni nasprotovala temu predlogu.

| (47) | Komisija si je prizadevala sodelovati z znanimi proizvajalci v Braziliji in nato s proizvajalci v ostalih možnih primerljivih državah, tj. v Indiji, na Japonskem, Norveškem, v Južni Afriki in v ZDA. Vendar je ponudbe za sodelovanje prejela samo od proizvajalcev na Norveškem in v ZDA. Na podlagi informacij, prejetih od treh norveških podjetij, je bilo ugotovljeno, da je bil domači trg SiMn na Norveškem zelo majhen. Norveški trg zato ni bil dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti za LRK in Kazahstan. |
| --- | --- |

(47)

Komisija si je prizadevala sodelovati z znanimi proizvajalci v Braziliji in nato s proizvajalci v ostalih možnih primerljivih državah, tj. v Indiji, na Japonskem, Norveškem, v Južni Afriki in v ZDA. Vendar je ponudbe za sodelovanje prejela samo od proizvajalcev na Norveškem in v ZDA. Na podlagi informacij, prejetih od treh norveških podjetij, je bilo ugotovljeno, da je bil domači trg SiMn na Norveškem zelo majhen. Norveški trg zato ni bil dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti za LRK in Kazahstan.

| (48) | Edinemu znanemu proizvajalcu iz ZDA je bil poslan vprašalnik, podatki, ki jih je predložil, pa so bili preverjeni na kraju samem. Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje zadevnega proizvajalca v ZDA precejšen in dovolj reprezentativen v primerjavi z obsegom kitajskega in kazahstanskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Poleg tega je mogoče trg ZDA označiti kot odprt, glede na to, da je stopnja uvozne dajatve nizka (dajatev MFN 3,9 % cene FOB). Preiskava je pokazala, da je bil uvoz SiMn na trg ZDA precejšen. Trg ZDA se je zato štel kot konkurenčen in dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti za LRK in Kazahstan. |
| --- | --- |

(48)

Edinemu znanemu proizvajalcu iz ZDA je bil poslan vprašalnik, podatki, ki jih je predložil, pa so bili preverjeni na kraju samem. Ugotovljeno je bilo, da je obseg domače prodaje zadevnega proizvajalca v ZDA precejšen in dovolj reprezentativen v primerjavi z obsegom kitajskega in kazahstanskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Poleg tega je mogoče trg ZDA označiti kot odprt, glede na to, da je stopnja uvozne dajatve nizka (dajatev MFN 3,9 % cene FOB). Preiskava je pokazala, da je bil uvoz SiMn na trg ZDA precejšen. Trg ZDA se je zato štel kot konkurenčen in dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti za LRK in Kazahstan.

| (49) | Zainteresirane stranke so bile pozvane, da v zvezi s tem predložijo svoje pripombe, in poslale so jih tri zainteresirane stranke, ki so izboru ZDA kot primerljive države nasprotovale. Kot prvo je ena skupina kitajskih proizvajalcev izvoznikov trdila, da na trgu ZDA ni dovolj konkurence, ker (i) je sodelujoči proizvajalec edini proizvajalec na domačem trgu in (ii) je obseg uvoza na trg ZDA domnevno omejen zaradi obstoja protidampinških ukrepov v ZDA za uvoz silicij-mangana iz glavnih držav proizvajalk v svetu. Kot drugo je trdila, da dejstvo, da je sodelujoči proizvajalec iz ZDA družba, ki je povezana z enim od proizvajalcev pritožnikov, vzbuja dvome o zanesljivosti in reprezentativnosti njegovih podatkov o stroških in ceni. Kot tretje je trdila, da je treba upoštevati dejstvo, da je dostop do surovin v ZDA, kjer ni na voljo domačih virov glavne surovine, manganove rude, domnevno drugačen od LRK, kjer so na voljo domači viri. Nazadnje je še trdila, da bi bila država s stopnjo gospodarskega razvoja, ki je bolj podobna stopnji v LRK, primernejša primerljiva država kot ZDA. |
| --- | --- |

(49)

Zainteresirane stranke so bile pozvane, da v zvezi s tem predložijo svoje pripombe, in poslale so jih tri zainteresirane stranke, ki so izboru ZDA kot primerljive države nasprotovale. Kot prvo je ena skupina kitajskih proizvajalcev izvoznikov trdila, da na trgu ZDA ni dovolj konkurence, ker (i) je sodelujoči proizvajalec edini proizvajalec na domačem trgu in (ii) je obseg uvoza na trg ZDA domnevno omejen zaradi obstoja protidampinških ukrepov v ZDA za uvoz silicij-mangana iz glavnih držav proizvajalk v svetu. Kot drugo je trdila, da dejstvo, da je sodelujoči proizvajalec iz ZDA družba, ki je povezana z enim od proizvajalcev pritožnikov, vzbuja dvome o zanesljivosti in reprezentativnosti njegovih podatkov o stroških in ceni. Kot tretje je trdila, da je treba upoštevati dejstvo, da je dostop do surovin v ZDA, kjer ni na voljo domačih virov glavne surovine, manganove rude, domnevno drugačen od LRK, kjer so na voljo domači viri. Nazadnje je še trdila, da bi bila država s stopnjo gospodarskega razvoja, ki je bolj podobna stopnji v LRK, primernejša primerljiva država kot ZDA.

| (50) | Kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bila Indija ali Ukrajina primernejša izbira primerljive države, predvsem zato, ker so konkurenca in tržne razmere v teh državah bolj primerljive z razmerami v LRK. Kot tretjo možnost je predlagala, da se normalno vrednost za LRK določi na podlagi podatkov, ki so jih poslali kitajski proizvajalci, ki izpolnjujejo pogoje za TGO. Navsezadnje, če bi bile ZDA sprejete kot primerljiva država, bi bilo treba po njegovih trditvah opraviti prilagoditve normalni vrednosti, ki jih je treba upoštevati za razlike v dostopu do surovin in razlike v proizvodnih stroških zaradi višjih stroškov dela in okoljskih stroškov v ZDA. |
| --- | --- |

(50)

Kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bila Indija ali Ukrajina primernejša izbira primerljive države, predvsem zato, ker so konkurenca in tržne razmere v teh državah bolj primerljive z razmerami v LRK. Kot tretjo možnost je predlagala, da se normalno vrednost za LRK določi na podlagi podatkov, ki so jih poslali kitajski proizvajalci, ki izpolnjujejo pogoje za TGO. Navsezadnje, če bi bile ZDA sprejete kot primerljiva država, bi bilo treba po njegovih trditvah opraviti prilagoditve normalni vrednosti, ki jih je treba upoštevati za razlike v dostopu do surovin in razlike v proizvodnih stroških zaradi višjih stroškov dela in okoljskih stroškov v ZDA.

| (51) | Pripombe dveh drugih zainteresiranih strank vsebinsko niso dopolnile zgoraj omenjenih pripomb kitajskega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(51)

Pripombe dveh drugih zainteresiranih strank vsebinsko niso dopolnile zgoraj omenjenih pripomb kitajskega proizvajalca izvoznika.

| (52) | Komisija si je v zvezi z Indijo prizadevala sodelovati z več indijskimi proizvajalci, vendar pa, kljub začetnim pozitivnim znakom, na koncu ni prišlo do sodelovanja. Zato Indije ni mogoče uporabiti kot primerljive države. Za Ukrajino pa so bile v preiskavi ugotovljene visoke stopnje dampinga (glej uvodno izjavo 87). V skladu z ustaljeno prakso se država, udeležena pri takšnem dampingu, ne šteje kot ustrezna primerljiva država. Kar zadeva tretji predlog, tj. določitev normalne vrednosti za LRK na podlagi podatkov, ki so jih poslali kitajski proizvajalci, ki izpolnjujejo pogoje za TGO, je dovolj omeniti, da člen 2(7)(a) osnovne uredbe natančno določa, da se uporablja „tretja država s tržnim gospodarstvom“, poleg tega je bilo ugotovljeno, da noben sodelujoči kitajski proizvajalec ne izpolnjuje pogojev za TGO. |
| --- | --- |

(52)

Komisija si je v zvezi z Indijo prizadevala sodelovati z več indijskimi proizvajalci, vendar pa, kljub začetnim pozitivnim znakom, na koncu ni prišlo do sodelovanja. Zato Indije ni mogoče uporabiti kot primerljive države. Za Ukrajino pa so bile v preiskavi ugotovljene visoke stopnje dampinga (glej uvodno izjavo 87). V skladu z ustaljeno prakso se država, udeležena pri takšnem dampingu, ne šteje kot ustrezna primerljiva država. Kar zadeva tretji predlog, tj. določitev normalne vrednosti za LRK na podlagi podatkov, ki so jih poslali kitajski proizvajalci, ki izpolnjujejo pogoje za TGO, je dovolj omeniti, da člen 2(7)(a) osnovne uredbe natančno določa, da se uporablja „tretja država s tržnim gospodarstvom“, poleg tega je bilo ugotovljeno, da noben sodelujoči kitajski proizvajalec ne izpolnjuje pogojev za TGO.

| (53) | Poleg tega je treba v zvezi s posebnimi ugovori glede ustreznosti ZDA kot primerljive države upoštevati naslednje: prvič, kar zadeva domnevno pomanjkanje konkurence na lokalnem trgu, kot je navedeno že v uvodni izjavi 48, je preiskava pokazala, da je sodelujoči proizvajalec iz ZDA sicer edini lokalni proizvajalec, vendar pa je bila velika količina silicij-mangana v ZDA uvožena. Dejansko je bil uvoz v OP mnogokratnik obsega domače prodaje sodelujočega proizvajalca iz ZDA. S tem v zvezi se opozarja tudi, da obstoj veljavnih ukrepov trgovinske zaščite za zadevni izdelek ne izključuje izbire določene države kot primerljive države, ker je namen protidampinških ukrepov ravno ponovna vzpostavitev poštene konkurence na zadevnem trgu. |
| --- | --- |

(53)

Poleg tega je treba v zvezi s posebnimi ugovori glede ustreznosti ZDA kot primerljive države upoštevati naslednje: prvič, kar zadeva domnevno pomanjkanje konkurence na lokalnem trgu, kot je navedeno že v uvodni izjavi 48, je preiskava pokazala, da je sodelujoči proizvajalec iz ZDA sicer edini lokalni proizvajalec, vendar pa je bila velika količina silicij-mangana v ZDA uvožena. Dejansko je bil uvoz v OP mnogokratnik obsega domače prodaje sodelujočega proizvajalca iz ZDA. S tem v zvezi se opozarja tudi, da obstoj veljavnih ukrepov trgovinske zaščite za zadevni izdelek ne izključuje izbire določene države kot primerljive države, ker je namen protidampinških ukrepov ravno ponovna vzpostavitev poštene konkurence na zadevnem trgu.

| (54) | Obtožbe, da razmerje med sodelujočo družbo iz ZDA in evropskim proizvajalcem lahko vpliva na zanesljivost predloženih podatkov, se ne ujemajo z ugotovitvami preiskave. Ni bilo dokazov, da bi to razmerje kakor koli povzročilo izkrivljanje cen, vplivalo na stroške proizvodnje in dobičkonosnost proizvajalca iz ZDA, Komisija pa se je sama prepričala o točnosti in zanesljivosti podatkov, predloženih za namene te preiskave. |
| --- | --- |

(54)

Obtožbe, da razmerje med sodelujočo družbo iz ZDA in evropskim proizvajalcem lahko vpliva na zanesljivost predloženih podatkov, se ne ujemajo z ugotovitvami preiskave. Ni bilo dokazov, da bi to razmerje kakor koli povzročilo izkrivljanje cen, vplivalo na stroške proizvodnje in dobičkonosnost proizvajalca iz ZDA, Komisija pa se je sama prepričala o točnosti in zanesljivosti podatkov, predloženih za namene te preiskave.

| (55) | Na koncu so se obravnavali tudi argumenti v zvezi z dostopom do surovin in razliko v ceni. Cena glavne surovine (manganove rude), ki jo v proizvodnji silicij-mangana uporablja sodelujoča družba iz ZDA, se je primerjala s cenami, ki so jih kitajske družbe plačale za manganovo rudo, in ni bilo ugotovljenih večjih razlik. Poleg tega se opozarja, da so kitajski sodelujoči proizvajalci prav tako uvozili del svojih potreb po manganovi rudi. Argument ter zahtevek za prilagoditev sta bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(55)

Na koncu so se obravnavali tudi argumenti v zvezi z dostopom do surovin in razliko v ceni. Cena glavne surovine (manganove rude), ki jo v proizvodnji silicij-mangana uporablja sodelujoča družba iz ZDA, se je primerjala s cenami, ki so jih kitajske družbe plačale za manganovo rudo, in ni bilo ugotovljenih večjih razlik. Poleg tega se opozarja, da so kitajski sodelujoči proizvajalci prav tako uvozili del svojih potreb po manganovi rudi. Argument ter zahtevek za prilagoditev sta bila zato zavrnjena.

| (56) | Kar zadeva druge dejavnike, na katere se je sklicevalo, kot so ekonomski razvoj ali stroški dela in okoljski stroški, zainteresirana stranka svoje trditve ni uspela zadostno utemeljiti, zato se ti dejavniki niso šteli kot ustrezni za določitev, ali so ZDA ustrezna primerljiva država, niti za utemeljitev prilagoditve normalni vrednosti. Prav tako se opozarja, da se na podlagi stroškov in cen v državah, ki spadajo v člen 2(7) osnovne uredbe, na splošno ne da zanesljivo določiti normalne vrednosti, zato postane s to primerjavo uporaba metod iz člena 2(7)(a) osnovne uredbe nesmiselna. |
| --- | --- |

(56)

Kar zadeva druge dejavnike, na katere se je sklicevalo, kot so ekonomski razvoj ali stroški dela in okoljski stroški, zainteresirana stranka svoje trditve ni uspela zadostno utemeljiti, zato se ti dejavniki niso šteli kot ustrezni za določitev, ali so ZDA ustrezna primerljiva država, niti za utemeljitev prilagoditve normalni vrednosti. Prav tako se opozarja, da se na podlagi stroškov in cen v državah, ki spadajo v člen 2(7) osnovne uredbe, na splošno ne da zanesljivo določiti normalne vrednosti, zato postane s to primerjavo uporaba metod iz člena 2(7)(a) osnovne uredbe nesmiselna.

| (57) | Glede na zgoraj navedeno se lahko sklene, da ZDA predstavljajo primerno primerljivo državo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Glede na zgoraj navedeno se lahko sklene, da ZDA predstavljajo primerno primerljivo državo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.3   Ljudska republika Kitajska

| (58) | Na osnovi izbire ZDA kot primerljive države in v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za kitajske proizvajalce izvoznike, med katerimi nobeden ni izpolnjeval pogojev za TGO, določena na podlagi preverjenih informacij, prejetih od edinega sodelujočega proizvajalca iz ZDA. |
| --- | --- |

(58)

Na osnovi izbire ZDA kot primerljive države in v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za kitajske proizvajalce izvoznike, med katerimi nobeden ni izpolnjeval pogojev za TGO, določena na podlagi preverjenih informacij, prejetih od edinega sodelujočega proizvajalca iz ZDA.

| (59) | Za sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi se je uporabila splošna metodologija, opisana v uvodnih izjavah 35 do 44. Glede na to, da domača prodaja SiMn sodelujočega proizvajalca iz ZDA ni bila opravljena v običajnem poteku trgovine v OP, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Stopnja dobička, uporabljena za konstruiranje normalne vrednosti, je bila določena v skladu s členom 2(6)(b) osnovne uredbe na podlagi stopnje dobička, ki se uporablja za enako splošno kategorijo izdelkov za proizvajalca iz ZDA. Prodajni, splošni in administrativni stroški sodelujočega proizvajalca iz ZDA so se upoštevali za celotno domačo prodajo v OP. |
| --- | --- |

(59)

Za sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi se je uporabila splošna metodologija, opisana v uvodnih izjavah 35 do 44. Glede na to, da domača prodaja SiMn sodelujočega proizvajalca iz ZDA ni bila opravljena v običajnem poteku trgovine v OP, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Stopnja dobička, uporabljena za konstruiranje normalne vrednosti, je bila določena v skladu s členom 2(6)(b) osnovne uredbe na podlagi stopnje dobička, ki se uporablja za enako splošno kategorijo izdelkov za proizvajalca iz ZDA. Prodajni, splošni in administrativni stroški sodelujočega proizvajalca iz ZDA so se upoštevali za celotno domačo prodajo v OP.

3.4   Kazahstan

| (60) | Za edinega proizvajalca izvoznika v Kazahstanu, ki je izpolnjeval pogoje za TGO, se je uporabila splošna metodologija, opisana v uvodnih izjavah 35 do 44. Glede na omejeno domačo prodajo je bilo treba normalno vrednost konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da domača prodaja podobnega izdelka s strani družbe Kazchrome ni bila reprezentativna in da domača prodaja tega proizvajalca iste splošne kategorije izdelkov ni bila opravljena v običajnem poteku trgovine. Zato so vrednosti PSA-stroškov ter dobička, ki se uporabljajo za konstruiranje normalne vrednosti, v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe prvotno temeljile na tehtanem povprečju teh zneskov, ki so ga dosegli sodelujoči ukrajinski proizvajalci pri domači prodaji podobnega izdelka. Proizvajalci izvozniki so po dokončnem razkritju trdili, da metodologija, ki se je uporabljala za določitev PSA-stroškov in dobička, ni bila ustrezna glede na to, da je bil za sodelujoče ukrajinske proizvajalce izvoznike ugotovljen znaten damping. Kazahstanski proizvajalec izvoznik pa je trdil, da bi bilo namesto tega treba uporabiti zneske za PSA-stroške in dobiček v primerljivi državi. Na podlagi teh pripomb se je uporaba dobička ukrajinskih proizvajalcev v teh razmerah štela za neprimerno. Zato se je v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe ponovno proučilo, na kakšni podlagi bi se lahko določili zneski za PSA-stroške in dobiček. V zvezi s tem je bilo ocenjeno, ali bi se lahko kateri koli podatki o PSA-stroških in dobičku družbe v zvezi s SiMn uporabili za določitev ustreznega zneska. Družba posluje v tržnih razmerah in da bi kar natančneje odražala razmere na notranjem trgu kazahstanske družbe, je bilo sklenjeno, da se mora tehtano povprečje PSA-stroškov in dobička, doseženega z njeno domačo prodajo SiMn nepovezanim in povezanim strankam, uporabljati v skladu z uvodom člena 2(6) osnovne uredbe. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bili PSA-stroški in dobiček, ustvarjen z njeno domačo prodajo nepovezanim in povezanim strankam skoraj na enaki ravni, kar nakazuje, da povezava ni vplivala niti na PSA-stroške niti na dobiček, ustvarjen z domačo prodajo povezanim strankam. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se je domača prodaja izvajala v običajnem poteku trgovine in na razumno visoki stopnji (2,8 % obsega izvoza SiMn v Skupnost). Glede na to, da daje uvod člena 2(6) osnovne uredbe prednost uporabi lastnih PSA-stroškov in dobička družbe, ustvarjenega z domačo prodajo v običajnem poteku trgovine, je bila zahteva po uporabi podatkov, pridobljenih od proizvajalca v primerljivi državi, zavrnjena. |
| --- | --- |

(60)

Za edinega proizvajalca izvoznika v Kazahstanu, ki je izpolnjeval pogoje za TGO, se je uporabila splošna metodologija, opisana v uvodnih izjavah 35 do 44. Glede na omejeno domačo prodajo je bilo treba normalno vrednost konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da domača prodaja podobnega izdelka s strani družbe Kazchrome ni bila reprezentativna in da domača prodaja tega proizvajalca iste splošne kategorije izdelkov ni bila opravljena v običajnem poteku trgovine. Zato so vrednosti PSA-stroškov ter dobička, ki se uporabljajo za konstruiranje normalne vrednosti, v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe prvotno temeljile na tehtanem povprečju teh zneskov, ki so ga dosegli sodelujoči ukrajinski proizvajalci pri domači prodaji podobnega izdelka. Proizvajalci izvozniki so po dokončnem razkritju trdili, da metodologija, ki se je uporabljala za določitev PSA-stroškov in dobička, ni bila ustrezna glede na to, da je bil za sodelujoče ukrajinske proizvajalce izvoznike ugotovljen znaten damping. Kazahstanski proizvajalec izvoznik pa je trdil, da bi bilo namesto tega treba uporabiti zneske za PSA-stroške in dobiček v primerljivi državi. Na podlagi teh pripomb se je uporaba dobička ukrajinskih proizvajalcev v teh razmerah štela za neprimerno. Zato se je v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe ponovno proučilo, na kakšni podlagi bi se lahko določili zneski za PSA-stroške in dobiček. V zvezi s tem je bilo ocenjeno, ali bi se lahko kateri koli podatki o PSA-stroških in dobičku družbe v zvezi s SiMn uporabili za določitev ustreznega zneska. Družba posluje v tržnih razmerah in da bi kar natančneje odražala razmere na notranjem trgu kazahstanske družbe, je bilo sklenjeno, da se mora tehtano povprečje PSA-stroškov in dobička, doseženega z njeno domačo prodajo SiMn nepovezanim in povezanim strankam, uporabljati v skladu z uvodom člena 2(6) osnovne uredbe. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bili PSA-stroški in dobiček, ustvarjen z njeno domačo prodajo nepovezanim in povezanim strankam skoraj na enaki ravni, kar nakazuje, da povezava ni vplivala niti na PSA-stroške niti na dobiček, ustvarjen z domačo prodajo povezanim strankam. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se je domača prodaja izvajala v običajnem poteku trgovine in na razumno visoki stopnji (2,8 % obsega izvoza SiMn v Skupnost). Glede na to, da daje uvod člena 2(6) osnovne uredbe prednost uporabi lastnih PSA-stroškov in dobička družbe, ustvarjenega z domačo prodajo v običajnem poteku trgovine, je bila zahteva po uporabi podatkov, pridobljenih od proizvajalca v primerljivi državi, zavrnjena.

3.5   Ukrajina

| (61) | Za vse tri proizvajalce izvoznike v Ukrajini se je uporabila splošna metodologija, opisana v uvodnih izjavah 35 do 44. Glede na pomanjkanje zadostne domače prodaje primerljivih modelov, je morala biti normalna vrednost za večino prodaje konstruirana. V skladu s členom 2(6)(b) osnovne uredbe so zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške ter dobiček za določitev normalne vrednosti temeljili na dejanskih podatkih podjetij o proizvodnji in prodaji v običajnem poteku trgovine z enako splošno kategorijo izdelkov. |
| --- | --- |

(61)

Za vse tri proizvajalce izvoznike v Ukrajini se je uporabila splošna metodologija, opisana v uvodnih izjavah 35 do 44. Glede na pomanjkanje zadostne domače prodaje primerljivih modelov, je morala biti normalna vrednost za večino prodaje konstruirana. V skladu s členom 2(6)(b) osnovne uredbe so zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške ter dobiček za določitev normalne vrednosti temeljili na dejanskih podatkih podjetij o proizvodnji in prodaji v običajnem poteku trgovine z enako splošno kategorijo izdelkov.

4.   Izvozna cena

| (62) | Proizvajalci izvozniki so v Skupnost izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih ali nepovezanih trgovinskih družb s sedežem zunaj Skupnosti. |
| --- | --- |

(62)

Proizvajalci izvozniki so v Skupnost izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih ali nepovezanih trgovinskih družb s sedežem zunaj Skupnosti.

| (63) | Kadar se je v Skupnost izvažalo neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti ali prek nepovezanih trgovinskih družb s sedežem zunaj Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi dejansko plačanih cen ali cen, ki se plačujejo za zadevne izdelke, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Kadar se je v Skupnost izvažalo neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti ali prek nepovezanih trgovinskih družb s sedežem zunaj Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi dejansko plačanih cen ali cen, ki se plačujejo za zadevne izdelke, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (64) | Kadar se je v Skupnost izvažalo prek povezanih trgovinskih družb s sedežem v tretji državi, so se izvozne cene določile na podlagi prvih cen pri nadaljnji prodaji teh povezanih trgovcev neodvisnim strankam v Skupnosti. |
| --- | --- |

(64)

Kadar se je v Skupnost izvažalo prek povezanih trgovinskih družb s sedežem v tretji državi, so se izvozne cene določile na podlagi prvih cen pri nadaljnji prodaji teh povezanih trgovcev neodvisnim strankam v Skupnosti.

4.1   Ljudska republika Kitajska

| (65) | Ker noben od sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni izpolnjeval pogojev za TGO/IO, se podatki o njihovem izvozu niso uporabili za določitev individualnih stopenj dampinga, ampak samo za izračun stopnje dampinga na ravni države, kakor je opredeljeno v uvodni izjavi 79. |
| --- | --- |

(65)

Ker noben od sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni izpolnjeval pogojev za TGO/IO, se podatki o njihovem izvozu niso uporabili za določitev individualnih stopenj dampinga, ampak samo za izračun stopnje dampinga na ravni države, kakor je opredeljeno v uvodni izjavi 79.

| (66) | Vse tri skupine sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK so v Skupnost izvažale neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvozne cene so se zato določile na podlagi dejansko plačanih cen ali cen, ki se plačujejo. |
| --- | --- |

(66)

Vse tri skupine sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK so v Skupnost izvažale neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvozne cene so se zato določile na podlagi dejansko plačanih cen ali cen, ki se plačujejo.

4.2   Kazahstan

| (67) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je izvažal v Skupnost prek povezane trgovinske družbe s sedežem v tretji državi. Izvozna cena te družbe se je zato določila na podlagi cen pri nadaljnji prodaji tega trgovca prvi neodvisni stranki v Skupnosti. |
| --- | --- |

(67)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je izvažal v Skupnost prek povezane trgovinske družbe s sedežem v tretji državi. Izvozna cena te družbe se je zato določila na podlagi cen pri nadaljnji prodaji tega trgovca prvi neodvisni stranki v Skupnosti.

4.3   Ukrajina

| (68) | Dva proizvajalca izvoznika v Ukrajini sta izvažala v Skupnost izključno prek nepovezanih trgovinskih družb s sedežem v tretji državi zunaj Skupnosti, tretji ukrajinski proizvajalec izvoznik pa je nekaj svoje prodaje zadevnega izdelka v Skupnost izvedel preko neodvisne trgovinske družbe v Ukrajini za izvoz v Skupnost. V obeh primerih je bila izvozna cena določena na podlagi dejansko plačanih cen ali cen, ki se plačujejo za izdelek, kadar se trgovinski družbi proda za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(68)

Dva proizvajalca izvoznika v Ukrajini sta izvažala v Skupnost izključno prek nepovezanih trgovinskih družb s sedežem v tretji državi zunaj Skupnosti, tretji ukrajinski proizvajalec izvoznik pa je nekaj svoje prodaje zadevnega izdelka v Skupnost izvedel preko neodvisne trgovinske družbe v Ukrajini za izvoz v Skupnost. V obeh primerih je bila izvozna cena določena na podlagi dejansko plačanih cen ali cen, ki se plačujejo za izdelek, kadar se trgovinski družbi proda za izvoz v Skupnost.

| (69) | Nekaj prodaje tretjega proizvajalca izvoznika je bilo opravljene prek verige povezanih podjetij in nazadnje prek povezanega trgovca v tretji državi. V teh primerih je bila izvozna cena določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji trgovinske družbe neodvisnim strankam v Skupnosti. |
| --- | --- |

(69)

Nekaj prodaje tretjega proizvajalca izvoznika je bilo opravljene prek verige povezanih podjetij in nazadnje prek povezanega trgovca v tretji državi. V teh primerih je bila izvozna cena določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji trgovinske družbe neodvisnim strankam v Skupnosti.

5.   Primerjava

| (70) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna in na enaki stopnji trgovine. Za zagotovitev pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe narejene prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(70)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna in na enaki stopnji trgovine. Za zagotovitev pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe narejene prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen.

| (71) | Na podlagi tega so bili za vse preiskovane kazahstanske in ukrajinske proizvajalce izvoznike narejeni popravki za razlike v stopnji trgovinskih, prevoznih, zavarovalnih in manipulativnih stroškov, stroškov natovarjanja, pakiranja, kreditov in poprodajnih stroškov (jamstvo/zavarovanje), kadar je bilo to ustrezno in upravičeno. |
| --- | --- |

(71)

Na podlagi tega so bili za vse preiskovane kazahstanske in ukrajinske proizvajalce izvoznike narejeni popravki za razlike v stopnji trgovinskih, prevoznih, zavarovalnih in manipulativnih stroškov, stroškov natovarjanja, pakiranja, kreditov in poprodajnih stroškov (jamstvo/zavarovanje), kadar je bilo to ustrezno in upravičeno.

| (72) | PSA-stroški, ki so se uporabili za konstruiranje normalne vrednosti za kazahstanske proizvajalce izvoznike v skladu z metodologijo, določeno v uvodni izjavi 60, so vključevali stroške za notranji prevoz in zavarovanje. Zato so bile, čeprav v zvezi s tem ni bil vložen noben zahtevek, po uradni dolžnosti v skladu s členom 2(10)(e) izvedene prilagoditve normalne vrednosti za zmanjšanje PSA-stroškov za znesek stroškov notranjega prevoza in zavarovanja. |
| --- | --- |

(72)

PSA-stroški, ki so se uporabili za konstruiranje normalne vrednosti za kazahstanske proizvajalce izvoznike v skladu z metodologijo, določeno v uvodni izjavi 60, so vključevali stroške za notranji prevoz in zavarovanje. Zato so bile, čeprav v zvezi s tem ni bil vložen noben zahtevek, po uradni dolžnosti v skladu s členom 2(10)(e) izvedene prilagoditve normalne vrednosti za zmanjšanje PSA-stroškov za znesek stroškov notranjega prevoza in zavarovanja.

| (73) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v Kazahstanu, Kazchrome, je predložil mnenje, da je skupaj s svojim povezanim trgovcem s sedežem v Švici, ENRC, oblikoval tako imenovani „enoten gospodarski subjekt“. Trdil je, da je za določitev izvozne cene sicer treba uporabiti prodajno ceno trgovca, vendar pa niso potrebne nobene prilagoditve za stroške prevoza, PSA-stroške in dobiček trgovca. |
| --- | --- |

(73)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v Kazahstanu, Kazchrome, je predložil mnenje, da je skupaj s svojim povezanim trgovcem s sedežem v Švici, ENRC, oblikoval tako imenovani „enoten gospodarski subjekt“. Trdil je, da je za določitev izvozne cene sicer treba uporabiti prodajno ceno trgovca, vendar pa niso potrebne nobene prilagoditve za stroške prevoza, PSA-stroške in dobiček trgovca.

| (74) | Zahtevek se je ustrezno proučil. Ugotovljeno je bilo, da sta bila ENRC in Kazchrome, kljub temu da sta povezani stranki, ločeni pravni osebi. Poleg tega sta ta dva subjekta delovala na podlagi razmerja prodajalec-kupec. Zato je bilo sklenjeno, da je ENRC v poteku prodaje Kazchroma Skupnosti opravljal podobne dejavnosti kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bila celotna prodaja Kazchroma v Skupnosti izvedena prek ENRC, vendar ta trgovec ni bil stranka v domačih prodajnih poteh Kazchroma. Poleg tega je bilo sklenjeno, da mora prilagoditev izvozne cene pokrivati tudi stroške prevoza iz obrata dalje, ob upoštevanju različnih prodajnih pogojev za zagotovitev pravične primerjave med izvozno ceno in normalno vrednostjo na osnovi cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(74)

Zahtevek se je ustrezno proučil. Ugotovljeno je bilo, da sta bila ENRC in Kazchrome, kljub temu da sta povezani stranki, ločeni pravni osebi. Poleg tega sta ta dva subjekta delovala na podlagi razmerja prodajalec-kupec. Zato je bilo sklenjeno, da je ENRC v poteku prodaje Kazchroma Skupnosti opravljal podobne dejavnosti kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bila celotna prodaja Kazchroma v Skupnosti izvedena prek ENRC, vendar ta trgovec ni bil stranka v domačih prodajnih poteh Kazchroma. Poleg tega je bilo sklenjeno, da mora prilagoditev izvozne cene pokrivati tudi stroške prevoza iz obrata dalje, ob upoštevanju različnih prodajnih pogojev za zagotovitev pravične primerjave med izvozno ceno in normalno vrednostjo na osnovi cene franko tovarna.

| (75) | Zato je bilo treba zahtevek zavrniti in izvozne cene so bile prilagojene za provizijo v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe in za prevoz v skladu s členom 2(10)(e) osnovne uredbe. Stopnja provizije je bila izračunana na podlagi neposrednih dokazov, ki so kazali na obstoj takšnih dejavnosti. V tem smislu so se pri izračunu provizije upoštevali PSA-stroški ENRC, nastali pri prodaji zadevnega izdelka, ki ga je proizvedel Kazchrome, kot tudi stopnja dobička za ENRC, ki v tem primeru temelji na dobičku, ki ga je prijavil nepovezani izvoznik, ki je sodeloval pri preiskavi. |
| --- | --- |

(75)

Zato je bilo treba zahtevek zavrniti in izvozne cene so bile prilagojene za provizijo v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe in za prevoz v skladu s členom 2(10)(e) osnovne uredbe. Stopnja provizije je bila izračunana na podlagi neposrednih dokazov, ki so kazali na obstoj takšnih dejavnosti. V tem smislu so se pri izračunu provizije upoštevali PSA-stroški ENRC, nastali pri prodaji zadevnega izdelka, ki ga je proizvedel Kazchrome, kot tudi stopnja dobička za ENRC, ki v tem primeru temelji na dobičku, ki ga je prijavil nepovezani izvoznik, ki je sodeloval pri preiskavi.

| (76) | Za ukrajinskega proizvajalca, ki nazadnje prodaja prek povezanega trgovca v tretji državi (glej uvodno izjavo 69), je bila prilagoditev izvozne cene za provizijo izvedena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, v primerih, kjer je bila prodaja opravljena prek tega povezanega trgovca, ker je ta trgovec opravljal podobne dejavnosti kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Ugotovljeno je bilo, da sta NFP in zadevni povezani trgovec, Steelex SA, ločeni pravni osebi ter da neposredno ali posredno delata na osnovi razmerja kupec-prodajalec. Poleg tega je bila za izvoz v Skupnost prek Steelex SA plačana provizija. Stopnja provizije, ki so jo izračunale institucije Skupnosti, je temeljila na neposrednih dokazih, ki so kazali na obstoj takšnih dejavnosti. V tem smislu so se upoštevali PSA-stroški družbe Steelex SA, nastali pri prodaji zadevnega izdelka, ki ga je proizvedel NFP, kot tudi stopnja dobička, ki jo je pri preiskavi prijavil nepovezani sodelujoči izvoznik. Poleg tega je bil NFP del prodaje Steelex SA Skupnosti opravljen prek nepovezanega trgovca s sedežem v drugi tretji državi. Za to prodajo se je poleg provizije za Steelex SA izkazalo, da je smiselno izvesti prilagoditev za provizijo za nepovezanega trgovca v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, ker je ta trgovec prav tako opravljal dejavnosti, podobne dejavnostim zastopnika, ki dela na podlagi provizije. Ta provizija je bila določena na podlagi izračunanega pribitka na zadevno prodajo. |
| --- | --- |

(76)

Za ukrajinskega proizvajalca, ki nazadnje prodaja prek povezanega trgovca v tretji državi (glej uvodno izjavo 69), je bila prilagoditev izvozne cene za provizijo izvedena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, v primerih, kjer je bila prodaja opravljena prek tega povezanega trgovca, ker je ta trgovec opravljal podobne dejavnosti kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Ugotovljeno je bilo, da sta NFP in zadevni povezani trgovec, Steelex SA, ločeni pravni osebi ter da neposredno ali posredno delata na osnovi razmerja kupec-prodajalec. Poleg tega je bila za izvoz v Skupnost prek Steelex SA plačana provizija. Stopnja provizije, ki so jo izračunale institucije Skupnosti, je temeljila na neposrednih dokazih, ki so kazali na obstoj takšnih dejavnosti. V tem smislu so se upoštevali PSA-stroški družbe Steelex SA, nastali pri prodaji zadevnega izdelka, ki ga je proizvedel NFP, kot tudi stopnja dobička, ki jo je pri preiskavi prijavil nepovezani sodelujoči izvoznik. Poleg tega je bil NFP del prodaje Steelex SA Skupnosti opravljen prek nepovezanega trgovca s sedežem v drugi tretji državi. Za to prodajo se je poleg provizije za Steelex SA izkazalo, da je smiselno izvesti prilagoditev za provizijo za nepovezanega trgovca v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, ker je ta trgovec prav tako opravljal dejavnosti, podobne dejavnostim zastopnika, ki dela na podlagi provizije. Ta provizija je bila določena na podlagi izračunanega pribitka na zadevno prodajo.

| (77) | En ukrajinski proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za pretvorbe valut v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe. Ta zahtevek je temeljil na nihanju med menjalnim tečajem na datum računa in menjalnim tečajem na datum plačila. V zvezi s tem je pomembno poudariti, da se datum računa v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe obravnava kot datum prodaje in menjalni tečaj, ki ga je treba uporabiti, mora biti zato menjalni tečaj, ki velja na datum prodaje. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti. |
| --- | --- |

(77)

En ukrajinski proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za pretvorbe valut v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe. Ta zahtevek je temeljil na nihanju med menjalnim tečajem na datum računa in menjalnim tečajem na datum plačila. V zvezi s tem je pomembno poudariti, da se datum računa v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe obravnava kot datum prodaje in menjalni tečaj, ki ga je treba uporabiti, mora biti zato menjalni tečaj, ki velja na datum prodaje. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti.

6.   Stopnje dampinga

6.1   Ljudska republika Kitajska

| (78) | Ker TGO ali IO nista bili odobreni nobenemu sodelujočemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku, je bila stopnja dampinga za celotno državo izračunana za celo LRK z uporabo faktorja tehtanja za vrednost CIF vsake skupine izvoznikov, tj. sodelujočih in nesodelujočih družb. |
| --- | --- |

(78)

Ker TGO ali IO nista bili odobreni nobenemu sodelujočemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku, je bila stopnja dampinga za celotno državo izračunana za celo LRK z uporabo faktorja tehtanja za vrednost CIF vsake skupine izvoznikov, tj. sodelujočih in nesodelujočih družb.

| (79) | V ta namen je bila stopnja dampinga najprej izračunana za sodelujoče kitajske proizvajalce izvoznike v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti primerljive države za vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno za vrsto izdelka, kot je navedeno zgoraj. |
| --- | --- |

(79)

V ta namen je bila stopnja dampinga najprej izračunana za sodelujoče kitajske proizvajalce izvoznike v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti primerljive države za vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno za vrsto izdelka, kot je navedeno zgoraj.

| (80) | Treba je opozoriti, da je uvoz iz LRK vključeval SiMn z normalno vsebnostjo ogljika in SiMn z nizko vsebnostjo ogljika. Vendar je sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi proizvajal samo SiMn z normalno vsebnostjo ogljika. Zato so se pri primerjavi uporabili samo podatki o tej skupni vrsti izdelka. |
| --- | --- |

(80)

Treba je opozoriti, da je uvoz iz LRK vključeval SiMn z normalno vsebnostjo ogljika in SiMn z nizko vsebnostjo ogljika. Vendar je sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi proizvajal samo SiMn z normalno vsebnostjo ogljika. Zato so se pri primerjavi uporabili samo podatki o tej skupni vrsti izdelka.

| (81) | Nato je bila stopnja dampinga za vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Nato je bila stopnja dampinga za vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe.

| (82) | Da bi določili stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, se je najprej ugotovila raven nesodelovanja. V ta namen je bila opravljena primerjava obsega izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, s celotnim uvozom s poreklom iz LRK na podlagi Eurostatovih statističnih podatkov o uvozu. Ta primerjava je pokazala, da je bila stopnja sodelovanja nizka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev predstavljal manj kot 29 % celotnega uvoza Skupnosti iz LRK v OP. |
| --- | --- |

(82)

Da bi določili stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, se je najprej ugotovila raven nesodelovanja. V ta namen je bila opravljena primerjava obsega izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, s celotnim uvozom s poreklom iz LRK na podlagi Eurostatovih statističnih podatkov o uvozu. Ta primerjava je pokazala, da je bila stopnja sodelovanja nizka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev predstavljal manj kot 29 % celotnega uvoza Skupnosti iz LRK v OP.

| (83) | Zato je bila stopnja dampinga za obseg izvoza nesodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov določena na podlagi najvišje stopnje dampinga, določene za sodelujoče proizvajalce izvoznike za SiMn z normalno vsebnostjo ogljika. Ta pristop se je štel za primernega, ker ni bilo dokazov, da je kateri koli nesodelujoči proizvajalec izvajal damping na nižji stopnji kot sodelujoči proizvajalci izvozniki. Zato je bila izračunana povprečna stopnja dampinga na ravni države, in sicer tako, da se je za vse skupine izvoznikov, tj. sodelujoče in nesodelujoče, kot faktor tehtanja uporabila vrednost CIF. Na podlagi tega je stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, 60,1 %. |
| --- | --- |

(83)

Zato je bila stopnja dampinga za obseg izvoza nesodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov določena na podlagi najvišje stopnje dampinga, določene za sodelujoče proizvajalce izvoznike za SiMn z normalno vsebnostjo ogljika. Ta pristop se je štel za primernega, ker ni bilo dokazov, da je kateri koli nesodelujoči proizvajalec izvajal damping na nižji stopnji kot sodelujoči proizvajalci izvozniki. Zato je bila izračunana povprečna stopnja dampinga na ravni države, in sicer tako, da se je za vse skupine izvoznikov, tj. sodelujoče in nesodelujoče, kot faktor tehtanja uporabila vrednost CIF. Na podlagi tega je stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, 60,1 %.

6.2   Kazahstan

| (84) | Na podlagi pritožbe, razpoložljivih informacij od proizvajalca izvoznika, ki jih je predložil, in drugih statističnih podatkov se je zdelo, da je OJSC Kazchrome edini kazahstanski proizvajalec izvoznik silicij-mangana. Ker ni bilo nobenih dokazov o tem, da se je proizvajalec izvoznik namerno vzdržal sodelovanja, se je zdelo primerno, da se preostala stopnja dampinga določi na enaki stopnji, kot je bila določena za OJSC Kazchrome. |
| --- | --- |

(84)

Na podlagi pritožbe, razpoložljivih informacij od proizvajalca izvoznika, ki jih je predložil, in drugih statističnih podatkov se je zdelo, da je OJSC Kazchrome edini kazahstanski proizvajalec izvoznik silicij-mangana. Ker ni bilo nobenih dokazov o tem, da se je proizvajalec izvoznik namerno vzdržal sodelovanja, se je zdelo primerno, da se preostala stopnja dampinga določi na enaki stopnji, kot je bila določena za OJSC Kazchrome.

| (85) | Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, torej znašajo:






  — | OJSC Kazchrome: 6,5 %, |
| --- | --- | --- |

(85)

Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, torej znašajo:

—

OJSC Kazchrome: 6,5 %,

| — | vse druge družbe: 6,5 %. |
| --- | --- |

—

vse druge družbe: 6,5 %.

6.3   Ukrajina

| (86) | Na podlagi pritožbe, razpoložljivih informacij od proizvajalcev izvoznikov, ki so jih predložili, in drugih statističnih podatkov je bilo sklenjeno, da je bila stopnja sodelovanja v primeru Ukrajine nad 80 %. Zato se je zdelo primerno, da se preostala stopnja dampinga določi na ravni najvišje stopnje dampinga, določene za sodelujočega proizvajalca izvoznika v zadevni državi. |
| --- | --- |

(86)

Na podlagi pritožbe, razpoložljivih informacij od proizvajalcev izvoznikov, ki so jih predložili, in drugih statističnih podatkov je bilo sklenjeno, da je bila stopnja sodelovanja v primeru Ukrajine nad 80 %. Zato se je zdelo primerno, da se preostala stopnja dampinga določi na ravni najvišje stopnje dampinga, določene za sodelujočega proizvajalca izvoznika v zadevni državi.

| (87) | Na podlagi tega so stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, naslednje:






  — | PJSC Nikopol Ferroalloys Plant: 39,1 %, |
| --- | --- | --- |

(87)

Na podlagi tega so stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, naslednje:

—

PJSC Nikopol Ferroalloys Plant: 39,1 %,

| — | JSC Stakhanov Ferroalloys Plant: 53,4 %, |
| --- | --- |

—

JSC Stakhanov Ferroalloys Plant: 53,4 %,

| — | OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant: 56,7 %, |
| --- | --- |

—

OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant: 56,7 %,

| — | vse druge družbe: 56,7 %. |
| --- | --- |

—

vse druge družbe: 56,7 %.

D.   ŠKODA

1.   Splošno

| (88) | Leta 1998 so bili uvedeni protidampinški ukrepi za uvoz SiMn s poreklom iz LRK in Ukrajine (Uredba Sveta (ES) št. 495/98 (3)). Ti ukrepi so prenehali veljati v začetku marca 2003. Tako so v začetku obravnavanega obdobja veljali ukrepi za uvoz iz dveh od zadevnih držav. To dejstvo se je upoštevalo pri analizi škode. Kot je navedeno v uvodni izjavi 118, sprememba v zvezi z dobičkonosnostjo jasno kaže, da odprava protidampinških ukrepov marca 2003 ni znatno vplivala na stanje industrije Skupnosti v naslednjem obdobju. Zato je sklenjeno, da se v nasprotju s trditvijo nekaterih zainteresiranih strank leto 2002 lahko uporabi kot osnovo za izračun kazalnikov iz uvodnih izjav 93 do 141. |
| --- | --- |

(88)

Leta 1998 so bili uvedeni protidampinški ukrepi za uvoz SiMn s poreklom iz LRK in Ukrajine (Uredba Sveta (ES) št. 495/98 (3)). Ti ukrepi so prenehali veljati v začetku marca 2003. Tako so v začetku obravnavanega obdobja veljali ukrepi za uvoz iz dveh od zadevnih držav. To dejstvo se je upoštevalo pri analizi škode. Kot je navedeno v uvodni izjavi 118, sprememba v zvezi z dobičkonosnostjo jasno kaže, da odprava protidampinških ukrepov marca 2003 ni znatno vplivala na stanje industrije Skupnosti v naslednjem obdobju. Zato je sklenjeno, da se v nasprotju s trditvijo nekaterih zainteresiranih strank leto 2002 lahko uporabi kot osnovo za izračun kazalnikov iz uvodnih izjav 93 do 141.

| (89) | SiMn je glavna surovina za proizvodnjo jekla. Večje povpraševanje po jeklu v svetu, in zlasti v Aziji, se je začelo proti koncu leta 2003 in se nadaljevalo v prvi polovici leta 2004. To je skupaj s pomanjkanjem proizvodnje SiMn v Aziji povzročilo povečano svetovno povpraševanje po SiMn in vodilo k neprimerljivemu povišanju cen v letu 2004. Navedene neobičajne okoliščine so se pri analizi škode upoštevale, da ne bi izkrivile slike o škodi. |
| --- | --- |

(89)

SiMn je glavna surovina za proizvodnjo jekla. Večje povpraševanje po jeklu v svetu, in zlasti v Aziji, se je začelo proti koncu leta 2003 in se nadaljevalo v prvi polovici leta 2004. To je skupaj s pomanjkanjem proizvodnje SiMn v Aziji povzročilo povečano svetovno povpraševanje po SiMn in vodilo k neprimerljivemu povišanju cen v letu 2004. Navedene neobičajne okoliščine so se pri analizi škode upoštevale, da ne bi izkrivile slike o škodi.

2.   Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti

| (90) | Podoben izdelek v Skupnosti proizvaja pet proizvajalcev. Za njihovo proizvodnjo se zato šteje, da predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(90)

Podoben izdelek v Skupnosti proizvaja pet proizvajalcev. Za njihovo proizvodnjo se zato šteje, da predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (91) | Od teh petih proizvajalcev so skupaj štirje proizvajalci, ki so člani združenja pritožnika, izrazili interes za sodelovanje v postopku v roku, določenem v obvestilu o začetku, in ustrezno sodelovali pri preiskavi. Ugotovljeno je bilo, da ti štirje proizvajalci predstavljajo večji delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti, v tem primeru približno 88 %. Ti štirje sodelujoči proizvajalci zato predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“. Preostali proizvajalec Skupnosti bo v nadaljevanju imenovan kot „drugi proizvajalec Skupnosti“. Ta drugi proizvajalec Skupnosti ni nasprotoval pritožbi. |
| --- | --- |

(91)

Od teh petih proizvajalcev so skupaj štirje proizvajalci, ki so člani združenja pritožnika, izrazili interes za sodelovanje v postopku v roku, določenem v obvestilu o začetku, in ustrezno sodelovali pri preiskavi. Ugotovljeno je bilo, da ti štirje proizvajalci predstavljajo večji delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti, v tem primeru približno 88 %. Ti štirje sodelujoči proizvajalci zato predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Skupnosti“. Preostali proizvajalec Skupnosti bo v nadaljevanju imenovan kot „drugi proizvajalec Skupnosti“. Ta drugi proizvajalec Skupnosti ni nasprotoval pritožbi.

3.   Potrošnja Skupnosti

| (92) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega lastne proizvodnje industrije Skupnosti ob upoštevanju sprememb stanja zalog, namenjenih za trg Skupnosti, podatkov o obsegu uvoza in izvoza na trg Skupnosti, ki jih je zagotovil Eurostat, za drugega proizvajalca Skupnosti pa na podlagi ocen industrijskih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(92)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega lastne proizvodnje industrije Skupnosti ob upoštevanju sprememb stanja zalog, namenjenih za trg Skupnosti, podatkov o obsegu uvoza in izvoza na trg Skupnosti, ki jih je zagotovil Eurostat, za drugega proizvajalca Skupnosti pa na podlagi ocen industrijskih proizvajalcev Skupnosti.

| (93) | V OP je bil trg Skupnosti za zadevni izdelek in podoben izdelek približno 9 % višji kot v letu 2002, tj. približno 914 000 ton. V obravnavanem obdobju se je potrošnja povečala na najvišjo raven v letu 2004, ko je bila 14 % višja kot v letu 2002, vendar je v naslednjih dveh letih upadla. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja ES (v tonah) | 835 419 | 882 607 | 953 692 | 921 654 | 914 240 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 106 | 114 | 110 | 109 |

(93)

V OP je bil trg Skupnosti za zadevni izdelek in podoben izdelek približno 9 % višji kot v letu 2002, tj. približno 914 000 ton. V obravnavanem obdobju se je potrošnja povečala na najvišjo raven v letu 2004, ko je bila 14 % višja kot v letu 2002, vendar je v naslednjih dveh letih upadla.

2002

2003

2004

2005

OP

Celotna potrošnja ES (v tonah)

835 419

882 607

953 692

921 654

914 240

Indeks (2002 = 100)

100

106

114

110

109

4.   Uvoz iz zadevnih držav

(a)   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

| (94) | Komisija je proučila, ali je treba uvoz iz zadevnih držav oceniti kumulativno na podlagi meril iz člena 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je proučila, ali je treba uvoz iz zadevnih držav oceniti kumulativno na podlagi meril iz člena 3(4) osnovne uredbe.

| (95) | Stopnja dampinga, ugotovljena za vsako od zadevnih držav, je bila več kot de minimis, obseg uvoza iz vsake od teh držav ni bil zanemarljiv in kumulativna ocena se je zdela primerna glede na konkurenčne pogoje med uvozom iz zadevnih držav in podobnim izdelkom Skupnosti. Dokaz za te podobne konkurenčne pogoje je bilo dejstvo, da sta si bila zadevni izdelek, uvožen iz zadevnih držav, in podobni izdelek, ki ga je proizvedla in prodala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti, podobna ter sta se prodajala in kupovala po istih prodajnih poteh. Poleg tega je bil celoten obseg uvoza znaten, zato je bil tak tudi njegov tržni delež. Vendar je bilo glede na odsotnost nelojalnega nižanja cen uvoza iz Ukrajine, kot je navedeno v uvodni izjavi 104, sklenjeno, da bi bilo treba vpliv uvoza iz Ukrajine oceniti ločeno. |
| --- | --- |

(95)

Stopnja dampinga, ugotovljena za vsako od zadevnih držav, je bila več kot de minimis, obseg uvoza iz vsake od teh držav ni bil zanemarljiv in kumulativna ocena se je zdela primerna glede na konkurenčne pogoje med uvozom iz zadevnih držav in podobnim izdelkom Skupnosti. Dokaz za te podobne konkurenčne pogoje je bilo dejstvo, da sta si bila zadevni izdelek, uvožen iz zadevnih držav, in podobni izdelek, ki ga je proizvedla in prodala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti, podobna ter sta se prodajala in kupovala po istih prodajnih poteh. Poleg tega je bil celoten obseg uvoza znaten, zato je bil tak tudi njegov tržni delež. Vendar je bilo glede na odsotnost nelojalnega nižanja cen uvoza iz Ukrajine, kot je navedeno v uvodni izjavi 104, sklenjeno, da bi bilo treba vpliv uvoza iz Ukrajine oceniti ločeno.

| (96) | Proizvajalec izvoznik iz Kazahstana je trdil, da se Kazahstana pri oceni škode ne bi smelo združiti z LRK zaradi njunega popolnoma nasprotnega tržnega vedenja. Ta proizvajalec izvoznik je med drugim trdil, da se je gibanje obsega kazahstanskega uvoza, vrednosti in tržnega deleža za Skupnost razlikovalo od drugih zadevnih držav in da je obstajala razlika v ponudbi izdelkov. V zvezi s tem je bilo priznano, da sta se obseg uvoza in tržni delež Kazahstana (slednji je bil 5,8 % leta 2002 in 4,6 % v OP) v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala. Vendar sta bila obseg in tržni delež kazahstanskega uvoza med zadevnim obdobjem relativno stabilna in na stopnjah, ki jih ni mogoče obravnavati kot zanemarljive. Poleg tega je preiskava pokazala, da gibanje cen kazahstanskega uvoza ni bilo bistveno drugačno od cen uvoza iz drugih zadevnih držav. Zato tudi glede na ugotovitve iz uvodnih izjav 73 do 75 ni mogoče sklepati o popolnoma nasprotnem tržnem vedenju uvoza iz LRK in Kazahstana, zato je treba zahtevek zavrniti. |
| --- | --- |

(96)

Proizvajalec izvoznik iz Kazahstana je trdil, da se Kazahstana pri oceni škode ne bi smelo združiti z LRK zaradi njunega popolnoma nasprotnega tržnega vedenja. Ta proizvajalec izvoznik je med drugim trdil, da se je gibanje obsega kazahstanskega uvoza, vrednosti in tržnega deleža za Skupnost razlikovalo od drugih zadevnih držav in da je obstajala razlika v ponudbi izdelkov. V zvezi s tem je bilo priznano, da sta se obseg uvoza in tržni delež Kazahstana (slednji je bil 5,8 % leta 2002 in 4,6 % v OP) v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala. Vendar sta bila obseg in tržni delež kazahstanskega uvoza med zadevnim obdobjem relativno stabilna in na stopnjah, ki jih ni mogoče obravnavati kot zanemarljive. Poleg tega je preiskava pokazala, da gibanje cen kazahstanskega uvoza ni bilo bistveno drugačno od cen uvoza iz drugih zadevnih držav. Zato tudi glede na ugotovitve iz uvodnih izjav 73 do 75 ni mogoče sklepati o popolnoma nasprotnem tržnem vedenju uvoza iz LRK in Kazahstana, zato je treba zahtevek zavrniti.

| (97) | V smislu zgoraj navedenega se je štelo, da so bila v zvezi z LRK in Kazahstanom izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe. Zato je bil uvoz iz teh dveh zadevnih držav proučen kumulativno, uvoz iz Ukrajine pa ločeno. |
| --- | --- |

(97)

V smislu zgoraj navedenega se je štelo, da so bila v zvezi z LRK in Kazahstanom izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe. Zato je bil uvoz iz teh dveh zadevnih držav proučen kumulativno, uvoz iz Ukrajine pa ločeno.

(b)   Obseg

| (98) | Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK in Kazahstana v Skupnost se je neprekinjeno povečeval, s približno 48 000 ton v letu 2002 na približno 162 000 ton v letu 2004, preden se je v OP zmanjšal na približno 96 000 ton. Med letom 2002 in OP se je obseg uvoza iz teh držav povečal za 99 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK in Kazahstana
  (v tonah) | 48 091 | 66 509 | 162 227 | 142 993 | 95 491 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 138 | 337 | 297 | 199 |
| Tržni delež uvoza iz LRK in Kazahstana | 5,8 % | 7,5 % | 17,0 % | 15,5 % | 10,4 % |
| Cena uvoza iz LRK in Kazahstana
  (EUR/tono) | 462 | 464 | 829 | 689 | 564 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 179 | 149 | 122 |

(98)

Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK in Kazahstana v Skupnost se je neprekinjeno povečeval, s približno 48 000 ton v letu 2002 na približno 162 000 ton v letu 2004, preden se je v OP zmanjšal na približno 96 000 ton. Med letom 2002 in OP se je obseg uvoza iz teh držav povečal za 99 %.

2002

2003

2004

2005

OP

Obseg uvoza iz LRK in Kazahstana

(v tonah)

48 091

66 509

162 227

142 993

95 491

Indeks (2002 = 100)

100

138

337

297

199

Tržni delež uvoza iz LRK in Kazahstana

5,8 %

7,5 %

17,0 %

15,5 %

10,4 %

Cena uvoza iz LRK in Kazahstana

(EUR/tono)

462

464

829

689

564

Indeks (2002 = 100)

100

101

179

149

122

| (99) | Obseg uvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine v Skupnost se je rahlo zmanjšal s približno 154 000 ton v letu 2002 na približno 138 000 ton med letoma 2003 in 2004, preden se je povečal na približno 180 000 ton v letu 2005 in na približno 210 000 ton v OP. Med letom 2002 in OP se je obseg uvoza iz teh držav povečal za 36 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Ukrajine (v tonah) | 154 391 | 137 683 | 137 514 | 179 993 | 210 302 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 89 | 89 | 117 | 136 |
| Tržni delež uvoza iz Ukrajine | 18,5 % | 15,6 % | 14,4 % | 19,5 % | 23,0 % |
| Cena uvoza iz Ukrajine (EUR/tono) | 508 | 490 | 912 | 602 | 550 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 97 | 180 | 118 | 108 |

(99)

Obseg uvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine v Skupnost se je rahlo zmanjšal s približno 154 000 ton v letu 2002 na približno 138 000 ton med letoma 2003 in 2004, preden se je povečal na približno 180 000 ton v letu 2005 in na približno 210 000 ton v OP. Med letom 2002 in OP se je obseg uvoza iz teh držav povečal za 36 %.

2002

2003

2004

2005

OP

Obseg uvoza iz Ukrajine (v tonah)

154 391

137 683

137 514

179 993

210 302

Indeks (2002 = 100)

100

89

89

117

136

Tržni delež uvoza iz Ukrajine

18,5 %

15,6 %

14,4 %

19,5 %

23,0 %

Cena uvoza iz Ukrajine (EUR/tono)

508

490

912

602

550

Indeks (2002 = 100)

100

97

180

118

108

(c)   Tržni delež

| (100) | Tržni delež uvoza iz LRK in Kazahstana je v letu 2002 znašal 5,8 %. Povečal se je v letu 2003 in ponovno v letu 2004, ko je dosegel 17,0 %. V letu 2005 se je tržni delež rahlo zmanjšal na 15,5 % in se v OP ponovno zmanjšal do 10,4 %. Skupno se je tržni delež med letom 2002 in OP povečal za 4,6 odstotne točke in se od leta 2002 skoraj podvojil. |
| --- | --- |

(100)

Tržni delež uvoza iz LRK in Kazahstana je v letu 2002 znašal 5,8 %. Povečal se je v letu 2003 in ponovno v letu 2004, ko je dosegel 17,0 %. V letu 2005 se je tržni delež rahlo zmanjšal na 15,5 % in se v OP ponovno zmanjšal do 10,4 %. Skupno se je tržni delež med letom 2002 in OP povečal za 4,6 odstotne točke in se od leta 2002 skoraj podvojil.

| (101) | Tržni delež uvoza iz Ukrajine je leta 2002 znašal 18,5 %. Zmanjšal se je v letu 2003 in ponovno v letu 2004, ko je dosegel 14,4 %. V letu 2005 se je tržni delež povečal na 19,5 %, povečanje v OP pa znaša 23,0 %. Skupno se je tržni delež med letom 2002 in OP povečal za 4,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(101)

Tržni delež uvoza iz Ukrajine je leta 2002 znašal 18,5 %. Zmanjšal se je v letu 2003 in ponovno v letu 2004, ko je dosegel 14,4 %. V letu 2005 se je tržni delež povečal na 19,5 %, povečanje v OP pa znaša 23,0 %. Skupno se je tržni delež med letom 2002 in OP povečal za 4,5 odstotne točke.

(d)   Cene

(i)   Gibanje cen

| (102) | V letu 2004 so se cene za SiMn v svetu povišale do izjemnih ravni zaradi neobičajno velikega povpraševanja in nizke stopnje ponudbe, kakor je razloženo v uvodni izjavi 89. To se odraža v cenah uvoza iz zadevnih držav za navedeno leto in del leta 2005. Vendar to ni vplivalo na cene v OP. Povprečna cena uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Kazahstana se je med letom 2002 in OP v celoti povišala za 22 %, medtem ko se je povprečna cena uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine v enakem obdobju povišala za 8 %. |
| --- | --- |

(102)

V letu 2004 so se cene za SiMn v svetu povišale do izjemnih ravni zaradi neobičajno velikega povpraševanja in nizke stopnje ponudbe, kakor je razloženo v uvodni izjavi 89. To se odraža v cenah uvoza iz zadevnih držav za navedeno leto in del leta 2005. Vendar to ni vplivalo na cene v OP. Povprečna cena uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Kazahstana se je med letom 2002 in OP v celoti povišala za 22 %, medtem ko se je povprečna cena uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine v enakem obdobju povišala za 8 %.

(ii)   Nelojalno nižanje cen

| (103) | Za določitev nelojalnega nižanja cen posameznih modelov je bila narejena primerjava med povprečnimi prodajnimi cenami v Skupnosti proizvajalcev izvoznikov in industrije Skupnosti. V ta namen so se cene industrije Skupnosti, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale s cenami sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav. Kjer je bilo to potrebno, so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja razlik v stopnji trgovine in kakovosti izdelkov. |
| --- | --- |

(103)

Za določitev nelojalnega nižanja cen posameznih modelov je bila narejena primerjava med povprečnimi prodajnimi cenami v Skupnosti proizvajalcev izvoznikov in industrije Skupnosti. V ta namen so se cene industrije Skupnosti, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale s cenami sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav. Kjer je bilo to potrebno, so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja razlik v stopnji trgovine in kakovosti izdelkov.

| (104) | Primerjava je pokazala, da je SiMn s poreklom iz LRK in Kazahstana, prodan v Skupnosti, v OP nelojalno znižal cene industrije Skupnosti za 4,5 % in posledično skupno za 4,5 % na podlagi tehtanega povprečja. Cene uvoza iz Ukrajine so bile na primerljivi ravni s cenami industrije Skupnosti (tj. brez nelojalnega nižanja). |
| --- | --- |

(104)

Primerjava je pokazala, da je SiMn s poreklom iz LRK in Kazahstana, prodan v Skupnosti, v OP nelojalno znižal cene industrije Skupnosti za 4,5 % in posledično skupno za 4,5 % na podlagi tehtanega povprečja. Cene uvoza iz Ukrajine so bile na primerljivi ravni s cenami industrije Skupnosti (tj. brez nelojalnega nižanja).

| (105) | Da bi se pri izračunu nelojalnega nižanja cen uporabila primerjava na enaki stopnji trgovine, so se cene franko tovarna industrije Skupnosti primerjale s cenami uvoženega blaga ob vstopu na fizično ozemlje Skupnosti, ustrezno prilagojene za stroške raztovarjanja in carinjenja. Ena zainteresirana stranka je nasprotovala metodologiji, ki se je uporabila v zvezi s kazahstansko družbo, pri čemer je trdila, da bi morala biti osnova za izračun uvozne cene cena CIF na mestu carinjenja v pristaniščih EU in ne cena uvoženega blaga ob vstopu na fizično ozemlje Skupnosti (v tem primeru kopenska meja v Litvi). Predložen ni bil noben prepričljiv argument, ki bi podprl zahtevo po uporabi drugačne metode izračuna za to družbo. Nasprotno, treba je opozoriti, da cene CIF na mestu carinjenja kazahstanskega uvoza vključujejo znaten delež prevoznih stroškov po tem, ko je blago prečkalo mejo Skupnosti v Litvi, primerjava teh s cenami franko tovarna industrije Skupnosti pa bi bila za slednje diskriminatorna, ker cene franko tovarna ne vključujejo prevoznih stroškov. Zato je sklenjeno, da je uporabljena metodologija najustreznejša in zahteva se zavrne. |
| --- | --- |

(105)

Da bi se pri izračunu nelojalnega nižanja cen uporabila primerjava na enaki stopnji trgovine, so se cene franko tovarna industrije Skupnosti primerjale s cenami uvoženega blaga ob vstopu na fizično ozemlje Skupnosti, ustrezno prilagojene za stroške raztovarjanja in carinjenja. Ena zainteresirana stranka je nasprotovala metodologiji, ki se je uporabila v zvezi s kazahstansko družbo, pri čemer je trdila, da bi morala biti osnova za izračun uvozne cene cena CIF na mestu carinjenja v pristaniščih EU in ne cena uvoženega blaga ob vstopu na fizično ozemlje Skupnosti (v tem primeru kopenska meja v Litvi). Predložen ni bil noben prepričljiv argument, ki bi podprl zahtevo po uporabi drugačne metode izračuna za to družbo. Nasprotno, treba je opozoriti, da cene CIF na mestu carinjenja kazahstanskega uvoza vključujejo znaten delež prevoznih stroškov po tem, ko je blago prečkalo mejo Skupnosti v Litvi, primerjava teh s cenami franko tovarna industrije Skupnosti pa bi bila za slednje diskriminatorna, ker cene franko tovarna ne vključujejo prevoznih stroškov. Zato je sklenjeno, da je uporabljena metodologija najustreznejša in zahteva se zavrne.

5.   Položaj industrije Skupnosti

| (106) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki so vplivali na stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(106)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki so vplivali na stanje industrije Skupnosti.

(a)   Proizvodnja

| (107) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je z ravni približno 241 000 ton leta 2002 dvignila na najvišjo raven približno 255 000 ton leta 2004 zaradi izjemnega povpraševanja, kakor je razloženo v uvodni izjavi 89, nato je leta 2005 upadla in se v OP ponovno rahlo povečala. Proizvodnja se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšala za 6 % in v OP znašala približno 226 000 ton. Treba je opozoriti, da je en proizvajalec Skupnosti v letu 2003 in v večjem delu OP proizvodnjo SiMn zaustavil. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 241 784 | 220 073 | 255 671 | 221 402 | 226 142 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 91 | 106 | 92 | 94 |

(107)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je z ravni približno 241 000 ton leta 2002 dvignila na najvišjo raven približno 255 000 ton leta 2004 zaradi izjemnega povpraševanja, kakor je razloženo v uvodni izjavi 89, nato je leta 2005 upadla in se v OP ponovno rahlo povečala. Proizvodnja se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšala za 6 % in v OP znašala približno 226 000 ton. Treba je opozoriti, da je en proizvajalec Skupnosti v letu 2003 in v večjem delu OP proizvodnjo SiMn zaustavil.

2002

2003

2004

2005

OP

Proizvodnja (v tonah)

241 784

220 073

255 671

221 402

226 142

Indeks (2002 = 100)

100

91

106

92

94

(b)   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (108) | Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti je ostala stabilna na ravni približno 325 000 ton v celotnem obravnavanem obdobju. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 325 226 | 325 537 | 325 254 | 326 068 | 326 696 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 74 % | 68 % | 79 % | 68 % | 69 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 91 | 106 | 91 | 93 |

(108)

Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti je ostala stabilna na ravni približno 325 000 ton v celotnem obravnavanem obdobju.

2002

2003

2004

2005

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

325 226

325 537

325 254

326 068

326 696

Indeks (2002 = 100)

100

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

74 %

68 %

79 %

68 %

69 %

Indeks (2002 = 100)

100

91

106

91

93

| (109) | Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2002 znašala 74 %. Leta 2003 je upadla na 68 %, leta 2004 se je ponovno povečala na 79 %, preden je v OP upadla na 69 %. To odraža razlike v obsegu proizvodnje, kakor je opisano v uvodni izjavi 107. |
| --- | --- |

(109)

Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2002 znašala 74 %. Leta 2003 je upadla na 68 %, leta 2004 se je ponovno povečala na 79 %, preden je v OP upadla na 69 %. To odraža razlike v obsegu proizvodnje, kakor je opisano v uvodni izjavi 107.

(c)   Zaloge

| (110) | Raven končnih zalog industrije Skupnosti se je v letu 2003 znižala za 45 %, vendar je v letu 2004 dosegla skoraj enako raven kot v letu 2002. Vzrok postopnega zmanjševanja zalog ob koncu leta 2003 je bil odziv na izjemno povečanje povpraševanja, navedeno v uvodni izjavi 89. Končne zaloge so se nato v letu 2005 povečale za 22 %, potem pa so se v OP v primerjavi z ravnjo iz leta 2002 znatno zmanjšale, in sicer za 30 %. Za skupno zmanjšanje končnih zalog je krivo dejstvo, da je obseg prodaje ES industrije Skupnosti kljub zmanjšanju proizvodnje, kot je opisano v uvodni izjavi 107, ostal na splošno stabilen (glej uvodno izjavo 111). | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 21 017 | 11 561 | 20 983 | 25 682 | 14 618 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 55 | 100 | 122 | 70 |

(110)

Raven končnih zalog industrije Skupnosti se je v letu 2003 znižala za 45 %, vendar je v letu 2004 dosegla skoraj enako raven kot v letu 2002. Vzrok postopnega zmanjševanja zalog ob koncu leta 2003 je bil odziv na izjemno povečanje povpraševanja, navedeno v uvodni izjavi 89. Končne zaloge so se nato v letu 2005 povečale za 22 %, potem pa so se v OP v primerjavi z ravnjo iz leta 2002 znatno zmanjšale, in sicer za 30 %. Za skupno zmanjšanje končnih zalog je krivo dejstvo, da je obseg prodaje ES industrije Skupnosti kljub zmanjšanju proizvodnje, kot je opisano v uvodni izjavi 107, ostal na splošno stabilen (glej uvodno izjavo 111).

2002

2003

2004

2005

OP

Končne zaloge (v tonah)

21 017

11 561

20 983

25 682

14 618

Indeks (2002 = 100)

100

55

100

122

70

(d)   Obseg prodaje

| (111) | Obseg prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti v OP je znašal približno 227 000 ton, enako kot v letu 2002. Vendar je bil obseg prodaje v letu 2003 in 2005 nižji za 6 % oziroma 8 %. Leta 2004 je bil obseg prodaje v višini 104 % večji od ravni iz leta 2002 in OP iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 89. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje strankam ES
  (v tonah) | 227 571 | 213 778 | 236 494 | 208 687 | 227 690 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 94 | 104 | 92 | 100 |

(111)

Obseg prodaje lastne proizvodnje industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti v OP je znašal približno 227 000 ton, enako kot v letu 2002. Vendar je bil obseg prodaje v letu 2003 in 2005 nižji za 6 % oziroma 8 %. Leta 2004 je bil obseg prodaje v višini 104 % večji od ravni iz leta 2002 in OP iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 89.

2002

2003

2004

2005

OP

Obseg prodaje strankam ES

(v tonah)

227 571

213 778

236 494

208 687

227 690

Indeks (2002 = 100)

100

94

104

92

100

(e)   Tržni delež

| (112) | Tržni delež industrije Skupnosti se je zmanjšal s 27,2 % v letu 2002 na 24,2 % v letu 2003, potem pa se je v letu 2004 izboljšal in dosegel 24,8 %. V letu 2005 se je tržni delež ponovno zmanjšal na 22,6 %. V OP se je nekoliko izboljšal in znašal 24,9 %. V obravnavanem obdobju je industrija Skupnosti izgubila 2,3 odstotne točke tržnega deleža. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 27,2 % | 24,2 % | 24,8 % | 22,6 % | 24,9 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 89 | 91 | 83 | 91 |

(112)

Tržni delež industrije Skupnosti se je zmanjšal s 27,2 % v letu 2002 na 24,2 % v letu 2003, potem pa se je v letu 2004 izboljšal in dosegel 24,8 %. V letu 2005 se je tržni delež ponovno zmanjšal na 22,6 %. V OP se je nekoliko izboljšal in znašal 24,9 %. V obravnavanem obdobju je industrija Skupnosti izgubila 2,3 odstotne točke tržnega deleža.

2002

2003

2004

2005

OP

Tržni delež industrije Skupnosti

27,2 %

24,2 %

24,8 %

22,6 %

24,9 %

Indeks (2002 = 100)

100

89

91

83

91

(f)   Rast

| (113) | Med letom 2002 in OP, ko se je potrošnja Skupnosti povečala za 9 odstotnih točk, se obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti ni povečal in tržni delež industrije Skupnosti se je zmanjšal za 2,3 odstotne točke. Na drugi strani sta se v enakem obdobju obseg prodaje in tržni delež LRK in Ukrajine povečala. Zato je sklenjeno, da industrija Skupnosti ni mogla izkoristiti rasti na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(113)

Med letom 2002 in OP, ko se je potrošnja Skupnosti povečala za 9 odstotnih točk, se obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti ni povečal in tržni delež industrije Skupnosti se je zmanjšal za 2,3 odstotne točke. Na drugi strani sta se v enakem obdobju obseg prodaje in tržni delež LRK in Ukrajine povečala. Zato je sklenjeno, da industrija Skupnosti ni mogla izkoristiti rasti na trgu Skupnosti.

(g)   Zaposlenost

| (114) | Stopnja zaposlenosti industrije Skupnosti se je najprej med letoma 2002 in 2003 zmanjšala za 32 %, se v letu 2004 povečala za 27 odstotnih točk, potem pa se je v letu 2005 zmanjšala za 13 odstotnih točk in nadaljnjih 26 odstotnih točk v OP. V obravnavanem obdobju je obseg proizvodnje ostal relativno stabilen in se je gibal med 91 % in 106 % ravni iz leta 2002. Vendar je bila za enega proizvajalca, ki je zaustavil proizvodnjo SiMn v OP, kakor je navedeno v uvodni izjavi 107, razlika v obsegu proizvodnje v obravnavanem obdobju bolj očitna, kar se odraža v razlikah v zaposlenosti. Zaposlenost v industriji Skupnosti se je med letom 2002 in OP v celoti znižala za 44 %, tj. s približno 700 na približno 400 oseb. To kaže na to, da je industrija Skupnosti odtlej izboljšala učinkovitost, ker se je obseg proizvodnje istočasno zmanjšal za samo 6 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost (osebe) | 702 | 475 | 668 | 577 | 391 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 68 | 95 | 82 | 56 |

(114)

Stopnja zaposlenosti industrije Skupnosti se je najprej med letoma 2002 in 2003 zmanjšala za 32 %, se v letu 2004 povečala za 27 odstotnih točk, potem pa se je v letu 2005 zmanjšala za 13 odstotnih točk in nadaljnjih 26 odstotnih točk v OP. V obravnavanem obdobju je obseg proizvodnje ostal relativno stabilen in se je gibal med 91 % in 106 % ravni iz leta 2002. Vendar je bila za enega proizvajalca, ki je zaustavil proizvodnjo SiMn v OP, kakor je navedeno v uvodni izjavi 107, razlika v obsegu proizvodnje v obravnavanem obdobju bolj očitna, kar se odraža v razlikah v zaposlenosti. Zaposlenost v industriji Skupnosti se je med letom 2002 in OP v celoti znižala za 44 %, tj. s približno 700 na približno 400 oseb. To kaže na to, da je industrija Skupnosti odtlej izboljšala učinkovitost, ker se je obseg proizvodnje istočasno zmanjšal za samo 6 %.

2002

2003

2004

2005

OP

Zaposlenost (osebe)

702

475

668

577

391

Indeks (2002 = 100)

100

68

95

82

56

(h)   Produktivnost

| (115) | Produktivnost delovne sile industrije Skupnosti, merjena kot donos (na tono) na zaposleno osebo na leto, se je od začetne stopnje 344 ton na zaposleno osebo v obravnavanem obdobju, razen v letu 2004, povečala, in bila v OP za 68 % višja kot leta 2002. V tem se odraža dejstvo, da se je zaposlenost v zadevnem obdobju zmanjšala za 44 %, medtem ko se je proizvodnja zmanjšala samo za 6 %. Povečanje produktivnosti je deloma posledica dejstva, da je bilo zmanjšanje števila delovnih mest večje pri tistih proizvajalcih Skupnosti, kjer je bila produktivnost sprva sorazmerno nizka. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 344 | 463 | 383 | 384 | 578 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 135 | 111 | 111 | 168 |

(115)

Produktivnost delovne sile industrije Skupnosti, merjena kot donos (na tono) na zaposleno osebo na leto, se je od začetne stopnje 344 ton na zaposleno osebo v obravnavanem obdobju, razen v letu 2004, povečala, in bila v OP za 68 % višja kot leta 2002. V tem se odraža dejstvo, da se je zaposlenost v zadevnem obdobju zmanjšala za 44 %, medtem ko se je proizvodnja zmanjšala samo za 6 %. Povečanje produktivnosti je deloma posledica dejstva, da je bilo zmanjšanje števila delovnih mest večje pri tistih proizvajalcih Skupnosti, kjer je bila produktivnost sprva sorazmerno nizka.

2002

2003

2004

2005

OP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

344

463

383

384

578

Indeks (2002 = 100)

100

135

111

111

168

(i)   Plače

| (116) | Povprečna plača na zaposlenega se je med letoma 2002 in 2003 povečala za 26 %, v letu 2004 ostala na podobni ravni, potem pa se je v letu 2005 in v OP ponovno povečala in je bila na koncu za 77 % višja kot v letu 2002. Povečanje povprečnih stroškov plač je deloma posledica dejstva, da je bilo zmanjšanje števila delovnih mest večje za tiste proizvajalce Skupnosti, kjer so bile povprečne plače sprva sorazmerno nizke. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega
  (EUR) | 17 602 | 22 102 | 21 636 | 22 459 | 31 092 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 126 | 123 | 128 | 177 |

(116)

Povprečna plača na zaposlenega se je med letoma 2002 in 2003 povečala za 26 %, v letu 2004 ostala na podobni ravni, potem pa se je v letu 2005 in v OP ponovno povečala in je bila na koncu za 77 % višja kot v letu 2002. Povečanje povprečnih stroškov plač je deloma posledica dejstva, da je bilo zmanjšanje števila delovnih mest večje za tiste proizvajalce Skupnosti, kjer so bile povprečne plače sprva sorazmerno nizke.

2002

2003

2004

2005

OP

Letni stroški dela na zaposlenega

(EUR)

17 602

22 102

21 636

22 459

31 092

Indeks (2002 = 100)

100

126

123

128

177

(j)   Dejavniki vpliva na prodajne cene

| (117) | Cena na enoto prodaje s strani industrije Skupnosti nepovezanim strankam se je od leta 2002 do OP znižala za 14 %. Leta 2004 so bile cene izjemno visoke zaradi neobičajno velikega povpraševanja in nizke stopnje ponudbe po vsem svetu, kot je navedeno v uvodni izjavi 89. Vpliv teh razmer se je deloma prenesel v leto 2005, ko so cene znova dosegle bolj normalne ravni, vendar pa so bile v OP za 14 % višje kot v letu 2002. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu ES
  (EUR/tono) | 521 | 526 | 928 | 640 | 593 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 178 | 123 | 114 |

(117)

Cena na enoto prodaje s strani industrije Skupnosti nepovezanim strankam se je od leta 2002 do OP znižala za 14 %. Leta 2004 so bile cene izjemno visoke zaradi neobičajno velikega povpraševanja in nizke stopnje ponudbe po vsem svetu, kot je navedeno v uvodni izjavi 89. Vpliv teh razmer se je deloma prenesel v leto 2005, ko so cene znova dosegle bolj normalne ravni, vendar pa so bile v OP za 14 % višje kot v letu 2002.

2002

2003

2004

2005

OP

Cena na enoto na trgu ES

(EUR/tono)

521

526

928

640

593

Indeks (2002 = 100)

100

101

178

123

114

(k)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (118) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje industrije Skupnosti podobnega izdelka, izražena kot odstotek neto prodaje, povečala z 0,8 % v letu 2002 na 3,1 % v letu 2003, se v letu 2004 zaradi razmer, navedenih v uvodni izjavi 89, izjemno povečala in dosegla 37,2 %, se v letu 2005 znižala na 7,0 % in znašala 2,5 % v OP. Dobičkonosnost se je torej med letom 2002 in OP povečala za 1,7 odstotne točke. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje ES nepovezanim strankam (% od neto prodaje) | 0,8 % | 3,1 % | 37,2 % | 7,0 % | 2,5 % |
| | 100 | 385 | 4 668 | 884 | 313 |
| Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb | 3,6 % | 11,0 % | 410,2 % | 24,4 % | 10,4 % |
| | 100 | 303 | 11 252 | 668 | 284 |

(118)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje industrije Skupnosti podobnega izdelka, izražena kot odstotek neto prodaje, povečala z 0,8 % v letu 2002 na 3,1 % v letu 2003, se v letu 2004 zaradi razmer, navedenih v uvodni izjavi 89, izjemno povečala in dosegla 37,2 %, se v letu 2005 znižala na 7,0 % in znašala 2,5 % v OP. Dobičkonosnost se je torej med letom 2002 in OP povečala za 1,7 odstotne točke.

2002

2003

2004

2005

OP

Dobičkonosnost prodaje ES nepovezanim strankam (% od neto prodaje)

0,8 %

3,1 %

37,2 %

7,0 %

2,5 %

100

385

4 668

884

313

Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb

3,6 %

11,0 %

410,2 %

24,4 %

10,4 %

100

303

11 252

668

284

| (119) | Donosnost naložb („ROI“), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti. S stopnje 3,6 % v letu 2002 se je v letu 2003 povečala na 11 %, se izjemno povečala v letu 2004, in sicer na 410 %, nato v letu 2005 padla na 24 % in v OP nazadnje na 10,4 % ter se v obravnavanem obdobju tako povečala za 6,8 odstotne točke. |
| --- | --- |

(119)

Donosnost naložb („ROI“), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti. S stopnje 3,6 % v letu 2002 se je v letu 2003 povečala na 11 %, se izjemno povečala v letu 2004, in sicer na 410 %, nato v letu 2005 padla na 24 % in v OP nazadnje na 10,4 % ter se v obravnavanem obdobju tako povečala za 6,8 odstotne točke.

(l)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (120) | Neto denarni tok iz poslovanja je bil v letu 2002 skoraj ničen. V letu 2003 se je povečal na približno 9 milijonov EUR, v letu 2004 na 83 milijonov EUR, potem pa se je v letu 2005 zmanjšal na približno 16 milijonov EUR in na 17 milijonov EUR v OP. Ni bilo nobenih podatkov o tem, da bi imela industrija Skupnosti težave pri zbiranju kapitala. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (v EUR) | 132 | 9 551 | 83 701 | 16 445 | 17 092 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 7 214 | 63 220 | 12 421 | 12 910 |

(120)

Neto denarni tok iz poslovanja je bil v letu 2002 skoraj ničen. V letu 2003 se je povečal na približno 9 milijonov EUR, v letu 2004 na 83 milijonov EUR, potem pa se je v letu 2005 zmanjšal na približno 16 milijonov EUR in na 17 milijonov EUR v OP. Ni bilo nobenih podatkov o tem, da bi imela industrija Skupnosti težave pri zbiranju kapitala.

2002

2003

2004

2005

OP

Denarni tok (v EUR)

132

9 551

83 701

16 445

17 092

Indeks (2002 = 100)

100

7 214

63 220

12 421

12 910

(m)   Naložbe

| (121) | Letne naložbe industrije Skupnosti v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letoma 2002 in 2003 petkrat povečale, potem pa so v letu 2004 znova dosegle približno raven iz leta 2002. Naložbe so se ponovno povečale za približno osemkrat med letoma 2004 in 2005, potem pa so se v OP nekoliko zmanjšale. Naložbe so med letom 2002 in OP v celoti povečale za približno 900 %. Naložbe industrije Skupnosti se lahko večinoma pripisujejo enemu proizvajalcu Skupnosti in ugotovljeno je bilo, da so bile namenjene vzdrževanju in obnavljanju obstoječe opreme in ne povečanju zmogljivosti. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (v 000 EUR) | 1 528 | 8 376 | 2 351 | 17 365 | 15 333 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 548 | 154 | 1 136 | 1 003 |

(121)

Letne naložbe industrije Skupnosti v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letoma 2002 in 2003 petkrat povečale, potem pa so v letu 2004 znova dosegle približno raven iz leta 2002. Naložbe so se ponovno povečale za približno osemkrat med letoma 2004 in 2005, potem pa so se v OP nekoliko zmanjšale. Naložbe so med letom 2002 in OP v celoti povečale za približno 900 %. Naložbe industrije Skupnosti se lahko večinoma pripisujejo enemu proizvajalcu Skupnosti in ugotovljeno je bilo, da so bile namenjene vzdrževanju in obnavljanju obstoječe opreme in ne povečanju zmogljivosti.

2002

2003

2004

2005

OP

Neto naložbe (v 000 EUR)

1 528

8 376

2 351

17 365

15 333

Indeks (2002 = 100)

100

548

154

1 136

1 003

(n)   Višina stopnje dampinga

| (122) | Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti se glede na obseg, tržni delež in ceno uvoza iz zadevnih držav ne more šteti kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(122)

Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti se glede na obseg, tržni delež in ceno uvoza iz zadevnih držav ne more šteti kot zanemarljiv.

(o)   Okrevanje od preteklega dampinga

| (123) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 88, sprememba v zvezi z dobičkonosnostjo jasno kaže, da odprava protidampinških ukrepov za SiMn marca 2003 ni znatno vplivala na stanje industrije Skupnosti v naslednjem obdobju. |
| --- | --- |

(123)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 88, sprememba v zvezi z dobičkonosnostjo jasno kaže, da odprava protidampinških ukrepov za SiMn marca 2003 ni znatno vplivala na stanje industrije Skupnosti v naslednjem obdobju.

6.   Sklepne ugotovitve o škodi

| (124) | Glede na rastočo potrošnjo se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšal za 2,3 odstotne točke na 24,9 % v obravnavanem obdobju. Istočasno se je proizvodnja zmanjšala za 6 %, izkoriščenost zmogljivosti pa se je prav tako zmanjšala za 5 odstotnih točk. Poleg tega je morala industrija Skupnosti odpustiti več zaposlenih. Na drugi strani nekateri kazalniki škode kažejo pozitiven razvoj v obravnavanem obdobju, kot so dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in prodajna cena, ki se je zvišala za 14 %. Temeljitejša analiza podatkov kljub temu kaže, da se glede na način poslovanja 2,5-odstotna stopnja dobička ne šteje kot zadostna, ker ne more zagotoviti dolgoročnega nadaljevanja industrije. Povišanje cen je zadostovalo za pokrivanje dviga cen surovin, ne pa za povečanje stopnje dobička na sprejemljivo raven. Medtem ko številni kazalniki kažejo pozitiven razvoj, industrija Skupnosti nikakor ni mogla izkoristiti skupnega povečanja potrošnje na trgu Skupnosti, kar dokazujejo njene izgube tržnega deleža in nizka dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(124)

Glede na rastočo potrošnjo se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšal za 2,3 odstotne točke na 24,9 % v obravnavanem obdobju. Istočasno se je proizvodnja zmanjšala za 6 %, izkoriščenost zmogljivosti pa se je prav tako zmanjšala za 5 odstotnih točk. Poleg tega je morala industrija Skupnosti odpustiti več zaposlenih. Na drugi strani nekateri kazalniki škode kažejo pozitiven razvoj v obravnavanem obdobju, kot so dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in prodajna cena, ki se je zvišala za 14 %. Temeljitejša analiza podatkov kljub temu kaže, da se glede na način poslovanja 2,5-odstotna stopnja dobička ne šteje kot zadostna, ker ne more zagotoviti dolgoročnega nadaljevanja industrije. Povišanje cen je zadostovalo za pokrivanje dviga cen surovin, ne pa za povečanje stopnje dobička na sprejemljivo raven. Medtem ko številni kazalniki kažejo pozitiven razvoj, industrija Skupnosti nikakor ni mogla izkoristiti skupnega povečanja potrošnje na trgu Skupnosti, kar dokazujejo njene izgube tržnega deleža in nizka dobičkonosnost.

| (125) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 107, en proizvajalec Skupnosti zaradi zaustavitve celotne proizvodnje v letu 2003 in večjem delu OP, podobnega izdelka v obravnavanem obdobju ni proizvajal neprekinjeno, zato se je vpliv te prekinitve nadalje proučil. Vendar je analiza pokazala, da je zaradi sorazmerno majhnega obsega skupne proizvodnje tega proizvajalca prekinitev proizvodnje zgolj omejeno vplivala na celotno sliko o škodi in kazalnikov škode ni znatno povečala. To dokazuje dejstvo, da bi izključitev tega proizvajalca iz analize vodila do le nekoliko boljših kazalnikov uspešnosti. Dobičkonosnost industrije Skupnosti bi bila predvsem še vedno vse prej kot zadovoljiva, na 3,2-odstotni ravni v OP, medtem ko bi proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti še vedno kazali negativen razvoj. Zato je bilo sklenjeno, da škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ni mogoče pripisati izključno temu proizvajalcu Skupnosti. |
| --- | --- |

(125)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 107, en proizvajalec Skupnosti zaradi zaustavitve celotne proizvodnje v letu 2003 in večjem delu OP, podobnega izdelka v obravnavanem obdobju ni proizvajal neprekinjeno, zato se je vpliv te prekinitve nadalje proučil. Vendar je analiza pokazala, da je zaradi sorazmerno majhnega obsega skupne proizvodnje tega proizvajalca prekinitev proizvodnje zgolj omejeno vplivala na celotno sliko o škodi in kazalnikov škode ni znatno povečala. To dokazuje dejstvo, da bi izključitev tega proizvajalca iz analize vodila do le nekoliko boljših kazalnikov uspešnosti. Dobičkonosnost industrije Skupnosti bi bila predvsem še vedno vse prej kot zadovoljiva, na 3,2-odstotni ravni v OP, medtem ko bi proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti še vedno kazali negativen razvoj. Zato je bilo sklenjeno, da škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ni mogoče pripisati izključno temu proizvajalcu Skupnosti.

| (126) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(126)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (127) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz industriji Skupnosti povzročil škodo, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili preverjeni tudi znani dejavniki, ki bi hkrati lahko povzročali škodo industriji Skupnosti, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(127)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz industriji Skupnosti povzročil škodo, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili preverjeni tudi znani dejavniki, ki bi hkrati lahko povzročali škodo industriji Skupnosti, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (128) | Med letom 2002 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Kazahstana povečal za 99 %, njegov delež trga Skupnosti pa se je povečal za približno 4,6 odstotne točke. Povprečna cena tega uvoza se je med letom 2002 in OP zvišala za 22 %, vendar so bile cene na splošno nižje od cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. V istem obdobju se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine povečal za 36 %, njegov delež trga Skupnosti pa se je povečal za približno 4,5 odstotne točke. Povprečna cena tega uvoza se je med letom 2002 in OP zvišala za 8 %, vendar so bile ravni cen na splošno blizu ravnem cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(128)

Med letom 2002 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Kazahstana povečal za 99 %, njegov delež trga Skupnosti pa se je povečal za približno 4,6 odstotne točke. Povprečna cena tega uvoza se je med letom 2002 in OP zvišala za 22 %, vendar so bile cene na splošno nižje od cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. V istem obdobju se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine povečal za 36 %, njegov delež trga Skupnosti pa se je povečal za približno 4,5 odstotne točke. Povprečna cena tega uvoza se je med letom 2002 in OP zvišala za 8 %, vendar so bile ravni cen na splošno blizu ravnem cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

| (129) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 104, je nelojalno znižanje cen uvoza iz LRK in Kazahstana na podlagi tehtanega povprečja v celoti znašalo 4,5 %, medtem ko cena uvoza iz Ukrajine ni bila nelojalno znižana. |
| --- | --- |

(129)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 104, je nelojalno znižanje cen uvoza iz LRK in Kazahstana na podlagi tehtanega povprečja v celoti znašalo 4,5 %, medtem ko cena uvoza iz Ukrajine ni bila nelojalno znižana.

| (130) | V zvezi z nelojalnim nižanjem cen uvoza industrije Skupnosti iz LRK in Kazahstana velja, da je ta dampinški uvoz izvajal negativni pritisk na cene, kar je Skupnosti preprečevalo, da svoje prodajne cene zviša do ravni, potrebne za ustvarjanje trajnostnega dobička. Zato obstaja jasna vzročna zveza med tem uvozom in škodo industrije Skupnosti. Glede na odsotnost nelojalnega nižanja cen uvoza iz Ukrajine in dejstva, da je stopnja škode za Ukrajino na stopnji de minimis (glej uvodni izjavi 168 in 169), pa velja, da med uvozom iz Ukrajine in škodo industrije Skupnosti ni jasne vzročne zveze. |
| --- | --- |

(130)

V zvezi z nelojalnim nižanjem cen uvoza industrije Skupnosti iz LRK in Kazahstana velja, da je ta dampinški uvoz izvajal negativni pritisk na cene, kar je Skupnosti preprečevalo, da svoje prodajne cene zviša do ravni, potrebne za ustvarjanje trajnostnega dobička. Zato obstaja jasna vzročna zveza med tem uvozom in škodo industrije Skupnosti. Glede na odsotnost nelojalnega nižanja cen uvoza iz Ukrajine in dejstva, da je stopnja škode za Ukrajino na stopnji de minimis (glej uvodni izjavi 168 in 169), pa velja, da med uvozom iz Ukrajine in škodo industrije Skupnosti ni jasne vzročne zveze.

3.   Učinek drugih dejavnikov

(a)   Izvoz industrije Skupnosti

| (131) | Kot kaže spodnja tabela, se je obseg izvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal za 40 %. Cena na enoto te prodaje je ostala relativno stabilna, z izjemo v letu 2004. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v tonah) | 12 056 | 16 445 | 10 524 | 9 713 | 7 191 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 136 | 87 | 81 | 60 |
| Izvozna cena (v EUR/tono) | 598 | 522 | 787 | 592 | 578 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 87 | 132 | 99 | 97 |

(131)

Kot kaže spodnja tabela, se je obseg izvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal za 40 %. Cena na enoto te prodaje je ostala relativno stabilna, z izjemo v letu 2004.

2002

2003

2004

2005

OP

Obseg izvoza (v tonah)

12 056

16 445

10 524

9 713

7 191

Indeks (2002 = 100)

100

136

87

81

60

Izvozna cena (v EUR/tono)

598

522

787

592

578

Indeks (2002 = 100)

100

87

132

99

97

| (132) | Vendar je treba opozoriti, da stopnja izvoza v okviru celotne prodaje industrije Skupnosti ni pomembna, saj predstavlja samo približno 3 % do 7 % celotne prodaje v obravnavanem obdobju. Zato se sklene, da izvozna dejavnost na noben način ni mogla prispevati k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(132)

Vendar je treba opozoriti, da stopnja izvoza v okviru celotne prodaje industrije Skupnosti ni pomembna, saj predstavlja samo približno 3 % do 7 % celotne prodaje v obravnavanem obdobju. Zato se sklene, da izvozna dejavnost na noben način ni mogla prispevati k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(b)   Uvoz iz tretjih držav

| (133) | Analiza uvoza iz tretjih držav temelji na podatkih Eurostata. Za več držav je bilo mogoče te podatke navzkrižno preveriti s preverjenimi informacijami, ki so jih predložile zainteresirane stranke, s čimer se je potrdila zanesljivost podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(133)

Analiza uvoza iz tretjih držav temelji na podatkih Eurostata. Za več držav je bilo mogoče te podatke navzkrižno preveriti s preverjenimi informacijami, ki so jih predložile zainteresirane stranke, s čimer se je potrdila zanesljivost podatkov Eurostata.

| (134) | Celotni uvoz iz vseh držav, ki niso zadevne države, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 6 %, tj. s približno 377 000 ton v letu 2002 na približno 354 000 ton v OP. Pripadajoči tržni delež se je zmanjšal s približno 45 % na približno 39 %. Glavni viri uvoza iz tretjih držav so Norveška, Indija, Južna Afrika in Brazilija. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg iz vseh drugih tretjih držav (v tonah) | 376 919 | 437 205 | 393 857 | 364 250 | 353 802 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 116 | 104 | 97 | 94 |
| Tržni delež vseh drugih tretjih držav | 45,1 % | 49,5 % | 41,3 % | 39,5 % | 38,7 % |
| Cene iz vseh drugih tretjih držav
  (EUR/tono) | 523 | 528 | 823 | 691 | 597 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 157 | 132 | 114 |
| Vir: Eurostat. |

(134)

Celotni uvoz iz vseh držav, ki niso zadevne države, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 6 %, tj. s približno 377 000 ton v letu 2002 na približno 354 000 ton v OP. Pripadajoči tržni delež se je zmanjšal s približno 45 % na približno 39 %. Glavni viri uvoza iz tretjih držav so Norveška, Indija, Južna Afrika in Brazilija.

2002

2003

2004

2005

OP

Obseg iz vseh drugih tretjih držav (v tonah)

376 919

437 205

393 857

364 250

353 802

Indeks (2002 = 100)

100

116

104

97

94

Tržni delež vseh drugih tretjih držav

45,1 %

49,5 %

41,3 %

39,5 %

38,7 %

Cene iz vseh drugih tretjih držav

(EUR/tono)

523

528

823

691

597

Indeks (2002 = 100)

100

101

157

132

114

Vir: Eurostat.

| (135) | Uvoz iz Norveške se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11 %, tržni delež tega uvoza pa se je zmanjšal za 4,9 odstotne točke (OP = 21,9 %). Na splošno je bila uvozna cena iz Norveške višja od cene industrije Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju. Cena uvoza z nizko vsebnostjo ogljika iz Norveške sicer lahko do neke mere nelojalno niža cene industrije Skupnosti, vendar glede na to, da izdelek te kakovosti predstavlja samo majhen del (približno 5 %) celotne proizvodnje industrije Skupnosti, in glede na odsotnost splošnega nelojalnega nižanja in zmanjšanja obsega uvoza in tržnega deleža, je bilo sklenjeno, da uvoz iz Norveške ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.










  Norveška | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 224 253 | 213 838 | 178 639 | 200 310 | 200 272 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 95 | 80 | 89 | 89 |
| Tržni delež uvoza | 26,8 % | 24,2 % | 18,7 % | 21,7 % | 21,9 % |
| Cena uvoza (EUR/na tono) | 574 | 604 | 956 | 765 | 656 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 105 | 167 | 133 | 114 |
| Vir: Eurostat. |

(135)

Uvoz iz Norveške se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11 %, tržni delež tega uvoza pa se je zmanjšal za 4,9 odstotne točke (OP = 21,9 %). Na splošno je bila uvozna cena iz Norveške višja od cene industrije Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju. Cena uvoza z nizko vsebnostjo ogljika iz Norveške sicer lahko do neke mere nelojalno niža cene industrije Skupnosti, vendar glede na to, da izdelek te kakovosti predstavlja samo majhen del (približno 5 %) celotne proizvodnje industrije Skupnosti, in glede na odsotnost splošnega nelojalnega nižanja in zmanjšanja obsega uvoza in tržnega deleža, je bilo sklenjeno, da uvoz iz Norveške ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

Norveška

2002

2003

2004

2005

OP

Obseg uvoza (v tonah)

224 253

213 838

178 639

200 310

200 272

Indeks (2002 = 100)

100

95

80

89

89

Tržni delež uvoza

26,8 %

24,2 %

18,7 %

21,7 %

21,9 %

Cena uvoza (EUR/na tono)

574

604

956

765

656

Indeks (2002 = 100)

100

105

167

133

114

Vir: Eurostat.

| (136) | Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za 300 %, tržni delež tega uvoza pa se je povečal za 7,3 odstotne točke (OP = 9,7 %). Istočasno je bila povprečna cena uvoza iz Indije rahlo višja od cene industrije Skupnosti (tj. brez nelojalnega nižanja). Glede na odsotnost nelojalnega nižanja cen uvoza iz Indije se sklene, da ni jasnih dokazov, da je uvoz iz Indije prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.










  Indija | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 19 954 | 33 497 | 31 593 | 48 123 | 89 017 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 168 | 158 | 241 | 446 |
| Tržni delež uvoza | 2,4 % | 3,8 % | 3,3 % | 5,2 % | 9,7 % |
| Cena uvoza (EUR/tono) | 479 | 449 | 804 | 591 | 521 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 94 | 168 | 123 | 109 |
| Vir: Eurostat. |

(136)

Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za 300 %, tržni delež tega uvoza pa se je povečal za 7,3 odstotne točke (OP = 9,7 %). Istočasno je bila povprečna cena uvoza iz Indije rahlo višja od cene industrije Skupnosti (tj. brez nelojalnega nižanja). Glede na odsotnost nelojalnega nižanja cen uvoza iz Indije se sklene, da ni jasnih dokazov, da je uvoz iz Indije prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

Indija

2002

2003

2004

2005

OP

Obseg uvoza (v tonah)

19 954

33 497

31 593

48 123

89 017

Indeks (2002 = 100)

100

168

158

241

446

Tržni delež uvoza

2,4 %

3,8 %

3,3 %

5,2 %

9,7 %

Cena uvoza (EUR/tono)

479

449

804

591

521

Indeks (2002 = 100)

100

94

168

123

109

Vir: Eurostat.

| (137) | Uvoz iz Južne Afrike se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 38 %, tržni delež tega uvoza pa se je zmanjšal za 2,5 odstotne točke (OP = 3,2 %). Povprečna cena uvoza iz Južne Afrike je bila nižja od cene industrije Skupnosti in podobna ceni, ki velja v zadevnih državah. Zato se šteje, da bi uvoz iz Južne Afrike lahko prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar se glede na znatno celotno zmanjšanje obsega uvoza iz Južne Afrike in njegov majhen tržni delež ta uvoz ne šteje kot zadosten za prekinitev vzročne zveze med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim uvozom iz LRK in Kazahstana.










  Južna Afrika | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Južne Afrike
  (v tonah) | 47 808 | 81 330 | 58 753 | 52 640 | 29 531 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 170 | 123 | 110 | 62 |
| Tržni delež uvoza iz Južne Afrike | 5,7 % | 9,2 % | 6,2 % | 5,7 % | 3,2 % |
| Cena uvoza iz Južne Afrike
  (EUR/tono) | 417 | 429 | 660 | 611 | 501 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 103 | 158 | 147 | 120 |
| Vir: Eurostat. |

(137)

Uvoz iz Južne Afrike se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 38 %, tržni delež tega uvoza pa se je zmanjšal za 2,5 odstotne točke (OP = 3,2 %). Povprečna cena uvoza iz Južne Afrike je bila nižja od cene industrije Skupnosti in podobna ceni, ki velja v zadevnih državah. Zato se šteje, da bi uvoz iz Južne Afrike lahko prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar se glede na znatno celotno zmanjšanje obsega uvoza iz Južne Afrike in njegov majhen tržni delež ta uvoz ne šteje kot zadosten za prekinitev vzročne zveze med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim uvozom iz LRK in Kazahstana.

Južna Afrika

2002

2003

2004

2005

OP

Obseg uvoza iz Južne Afrike

(v tonah)

47 808

81 330

58 753

52 640

29 531

Indeks (2002 = 100)

100

170

123

110

62

Tržni delež uvoza iz Južne Afrike

5,7 %

9,2 %

6,2 %

5,7 %

3,2 %

Cena uvoza iz Južne Afrike

(EUR/tono)

417

429

660

611

501

Indeks (2002 = 100)

100

103

158

147

120

Vir: Eurostat.

| (138) | Uvoz iz ostalih tretjih držav, vključno z Brazilijo, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 59 %, tržni delež tega uvoza pa se je zmanjšal za 6,4 odstotne točke (OP = 3,8 %). Istočasno je bila povprečna cena uvoza iz ostalih tretjih držav višja od cene industrije Skupnosti (tj. brez nelojalnega nižanja). Glede na odsotnost nelojalnega nižanja cen tega uvoza in njegovega padajočega trenda se šteje, da ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.










  Druge tretje države (vključno z Brazilijo) | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 84 904 | 108 539 | 124 872 | 63 178 | 34 982 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 128 | 147 | 74 | 41 |
| Tržni delež uvoza | 10,2 % | 12,3 % | 13,1 % | 6,9 % | 3,8 % |
| Cena uvoza (EUR/tono) | 460 | 476 | 713 | 598 | 528 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 155 | 130 | 115 |
| Vir: Eurostat. |

(138)

Uvoz iz ostalih tretjih držav, vključno z Brazilijo, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 59 %, tržni delež tega uvoza pa se je zmanjšal za 6,4 odstotne točke (OP = 3,8 %). Istočasno je bila povprečna cena uvoza iz ostalih tretjih držav višja od cene industrije Skupnosti (tj. brez nelojalnega nižanja). Glede na odsotnost nelojalnega nižanja cen tega uvoza in njegovega padajočega trenda se šteje, da ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

Druge tretje države (vključno z Brazilijo)

2002

2003

2004

2005

OP

Obseg uvoza (v tonah)

84 904

108 539

124 872

63 178

34 982

Indeks (2002 = 100)

100

128

147

74

41

Tržni delež uvoza

10,2 %

12,3 %

13,1 %

6,9 %

3,8 %

Cena uvoza (EUR/tono)

460

476

713

598

528

Indeks (2002 = 100)

100

104

155

130

115

Vir: Eurostat.

(c)   Konkurenca drugega proizvajalca Skupnosti

| (139) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 90 zgoraj, en proizvajalec Skupnosti ni sodeloval v preiskavi. Na podlagi informacij, ki so jih med preiskavo predložili sodelujoči proizvajalci Skupnosti, se ocenjuje, da je njegov obseg prodaje v Skupnosti v obravnavanem obdobju znašal približno 30 000 ton. Podobno je bil tržni delež v celotnem obravnavanem obdobju stabilen in je znašal približno 3 %. Zato drugi proizvajalec Skupnosti ni povečal obsega prodaje in tržnega deleža na račun industrije Skupnosti. Informacije o cenah tega drugega proizvajalca Skupnosti niso bile na voljo. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti v ES (v tonah) | 30 000 | 30 000 | 30 000 | 30 000 | 30 000 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tržni delež drugih proizvajalcev Skupnosti (v tonah) | 3,6 % | 3,4 % | 3,1 % | 3,3 % | 3,3 % |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 95 | 88 | 91 | 91 |
| Vir: Preiskava, pritožba. |

(139)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 90 zgoraj, en proizvajalec Skupnosti ni sodeloval v preiskavi. Na podlagi informacij, ki so jih med preiskavo predložili sodelujoči proizvajalci Skupnosti, se ocenjuje, da je njegov obseg prodaje v Skupnosti v obravnavanem obdobju znašal približno 30 000 ton. Podobno je bil tržni delež v celotnem obravnavanem obdobju stabilen in je znašal približno 3 %. Zato drugi proizvajalec Skupnosti ni povečal obsega prodaje in tržnega deleža na račun industrije Skupnosti. Informacije o cenah tega drugega proizvajalca Skupnosti niso bile na voljo.

2002

2003

2004

2005

OP

Obseg prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti v ES (v tonah)

30 000

30 000

30 000

30 000

30 000

Indeks (2002 = 100)

100

100

100

100

100

Tržni delež drugih proizvajalcev Skupnosti (v tonah)

3,6 %

3,4 %

3,1 %

3,3 %

3,3 %

Indeks (2002 = 100)

100

95

88

91

91

Vir: Preiskava, pritožba.

| (140) | Glede na navedeno in zaradi pomanjkanja informacij o nasprotnem se sklene, da drugi proizvajalec Skupnosti ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(140)

Glede na navedeno in zaradi pomanjkanja informacij o nasprotnem se sklene, da drugi proizvajalec Skupnosti ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(d)   Proizvodni stroški (surovine)

| (141) | Glavni elementi v celotnih proizvodnih stroških so surovine (približno 45 % do 55 %) in elektrika (približno 20 % do 30 %). Neposredni stroški dela predstavljajo približno 5 % stroškov. Proizvodni stroški industrije Skupnosti so se med letom 2002 in OP povečali za 12 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodni stroški na enoto
  (EUR/tono) | 517 | 510 | 583 | 595 | 578 |
| Indeks (2002 = 100) | 100 | 99 | 113 | 115 | 112 |

(141)

Glavni elementi v celotnih proizvodnih stroških so surovine (približno 45 % do 55 %) in elektrika (približno 20 % do 30 %). Neposredni stroški dela predstavljajo približno 5 % stroškov. Proizvodni stroški industrije Skupnosti so se med letom 2002 in OP povečali za 12 %.

2002

2003

2004

2005

OP

Proizvodni stroški na enoto

(EUR/tono)

517

510

583

595

578

Indeks (2002 = 100)

100

99

113

115

112

| (142) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je škodo industrije Skupnosti povzročilo povišanje proizvodnih stroškov. Surovine so na splošno bazični proizvodi, s katerimi se trguje na mednarodnem trgu, zato je povišanje cen vplivalo na vse proizvajalce SiMn, ki bi bili običajno svoje prodajne cene prisiljeni zvišati. Škode torej ni povzročilo splošno povišanje cen surovin kot takšno, ampak dejstvo, da je bila industrija Skupnosti zaradi dampinškega uvoza, ki je nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, nezmožna prodajati po cenah, ki bi ji omogočile zadostno stopnjo dobička. Kar zadeva stroške dela, kot je navedeno v uvodni izjavi 115, podatki o produktivnosti kažejo, da je industrija Skupnosti na splošno uspela nadomestiti povišanje stroškov s povečanjem učinkovitosti in produktivnosti. Nekatere stranke so se sklicevale na stroške elektrike kot na glavni razlog, zaradi katerega bi industrija Skupnosti utrpela škodo. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so bile cene elektrike za industrijske uporabnike v državah, v katerih ima industrija Skupnosti sedež, usklajene s cenami na ostalih pomembnejših trgih v svetu in jih zato ni mogoče šteti kot vzrok samopovzročene škode. Stroški elektrike bi lahko nekoliko vplivali na celotno učinkovitost, vendar samo pri enem proizvajalcu Skupnosti, ki je doživel pomanjkanje oskrbe z električno energijo zaradi znatnega povišanja cen elektrike in s tem povezanega spora z dobaviteljem energije. Sklenjeno je, da povišanje proizvodnih stroškov na splošno ni prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(142)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je škodo industrije Skupnosti povzročilo povišanje proizvodnih stroškov. Surovine so na splošno bazični proizvodi, s katerimi se trguje na mednarodnem trgu, zato je povišanje cen vplivalo na vse proizvajalce SiMn, ki bi bili običajno svoje prodajne cene prisiljeni zvišati. Škode torej ni povzročilo splošno povišanje cen surovin kot takšno, ampak dejstvo, da je bila industrija Skupnosti zaradi dampinškega uvoza, ki je nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, nezmožna prodajati po cenah, ki bi ji omogočile zadostno stopnjo dobička. Kar zadeva stroške dela, kot je navedeno v uvodni izjavi 115, podatki o produktivnosti kažejo, da je industrija Skupnosti na splošno uspela nadomestiti povišanje stroškov s povečanjem učinkovitosti in produktivnosti. Nekatere stranke so se sklicevale na stroške elektrike kot na glavni razlog, zaradi katerega bi industrija Skupnosti utrpela škodo. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so bile cene elektrike za industrijske uporabnike v državah, v katerih ima industrija Skupnosti sedež, usklajene s cenami na ostalih pomembnejših trgih v svetu in jih zato ni mogoče šteti kot vzrok samopovzročene škode. Stroški elektrike bi lahko nekoliko vplivali na celotno učinkovitost, vendar samo pri enem proizvajalcu Skupnosti, ki je doživel pomanjkanje oskrbe z električno energijo zaradi znatnega povišanja cen elektrike in s tem povezanega spora z dobaviteljem energije. Sklenjeno je, da povišanje proizvodnih stroškov na splošno ni prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(e)   Samopovzročena škoda

| (143) | Ker je en proizvajalec Skupnosti med letoma 2004 in 2005 znatno povečal naložbe (glej uvodno izjavo 121, je bilo proučeno, ali je bila škoda samopovzročena. Te naložbe so neposredno vplivale na proizvodne stroške in zato na dobičkonosnost industrije Skupnosti. Vendar je analiza pokazala, da je bil vpliv na dobičkonosnost zaradi omejenega pomena teh naložb v celotnih proizvodnih stroških neznaten. Zato je bilo sklenjeno, da bi naložbe enega proizvajalca Skupnosti sicer lahko prispevale k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, vendar ne v tolikšni meri, da bi prekinile vzročno zvezo. |
| --- | --- |

(143)

Ker je en proizvajalec Skupnosti med letoma 2004 in 2005 znatno povečal naložbe (glej uvodno izjavo 121, je bilo proučeno, ali je bila škoda samopovzročena. Te naložbe so neposredno vplivale na proizvodne stroške in zato na dobičkonosnost industrije Skupnosti. Vendar je analiza pokazala, da je bil vpliv na dobičkonosnost zaradi omejenega pomena teh naložb v celotnih proizvodnih stroških neznaten. Zato je bilo sklenjeno, da bi naložbe enega proizvajalca Skupnosti sicer lahko prispevale k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, vendar ne v tolikšni meri, da bi prekinile vzročno zvezo.

(f)   Upadanje povpraševanja na trgu silicij-mangana zaradi cikla proizvodnje jekla

| (144) | Nekatere stranke so trdile, da je k slabemu stanju industrije Skupnosti prispevalo zmanjšanje povpraševanja po jeklu in posledično zmanjšanje povpraševanja po SiMn, ki se je pojavilo v drugi polovici leta 2004 in v prvi polovici leta 2005, po neprimerljivem povečanju povpraševanja, opisanem v uvodni izjavi 89. Vendar je preiskava pokazala, da se je v celotnem obravnavanem obdobju potrošnja Skupnosti na splošno povečala za 9 %. Glede na to se trditev zavrne. |
| --- | --- |

(144)

Nekatere stranke so trdile, da je k slabemu stanju industrije Skupnosti prispevalo zmanjšanje povpraševanja po jeklu in posledično zmanjšanje povpraševanja po SiMn, ki se je pojavilo v drugi polovici leta 2004 in v prvi polovici leta 2005, po neprimerljivem povečanju povpraševanja, opisanem v uvodni izjavi 89. Vendar je preiskava pokazala, da se je v celotnem obravnavanem obdobju potrošnja Skupnosti na splošno povečala za 9 %. Glede na to se trditev zavrne.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (145) | Istočasno povečanje dampinškega uvoza iz LRK in Kazahstana ter njunega tržnega deleža ter ugotovljeno nelojalno nižanje cen na eni strani in poslabšanje stanja industrije Skupnosti na drugi strani vodi v sklep, da je dampinški uvoz industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(145)

Istočasno povečanje dampinškega uvoza iz LRK in Kazahstana ter njunega tržnega deleža ter ugotovljeno nelojalno nižanje cen na eni strani in poslabšanje stanja industrije Skupnosti na drugi strani vodi v sklep, da je dampinški uvoz industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

| (146) | Drugi dejavniki so bili analizirani, vendar je bilo ugotovljeno, da niso odločilni razlog za utrpelo škodo. Kar zadeva Ukrajino, ki predstavlja 23 % tržnega deleža, se zaradi splošne odsotnosti nelojalnega nižanja šteje, da njen uvoz ni prispeval k škodi industrije Skupnosti. Uvoz iz Južne Afrike bi lahko prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, toda glede na majhen tržni delež in zniževanje obsega ne bi zadoščal za prekinitev vzročne zveze, vzpostavljene z uvozom iz LRK in Kazahstana. Glede na odsotnost nelojalnega nižanja, obseg uvoza in podatke o gibanjih, tudi ni nobenega dokaza, da je uvoz iz Indije ali ostalih tretjih držav (vključno z Brazilijo) prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Naložbe enega proizvajalca Skupnosti bi lahko prispevale k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, vendar zaradi omejenega pomena teh naložb ne v tolikšni meri, da bi se prekinila vzročna zveza. Poleg tega ni noben znan dejavnik, tj. izvoz industrije Skupnosti, konkurenca drugega proizvajalca Skupnosti, naložbe enega proizvajalca Skupnosti ali gospodarski cikel trga za jeklo, prispeval k škodi industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(146)

Drugi dejavniki so bili analizirani, vendar je bilo ugotovljeno, da niso odločilni razlog za utrpelo škodo. Kar zadeva Ukrajino, ki predstavlja 23 % tržnega deleža, se zaradi splošne odsotnosti nelojalnega nižanja šteje, da njen uvoz ni prispeval k škodi industrije Skupnosti. Uvoz iz Južne Afrike bi lahko prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, toda glede na majhen tržni delež in zniževanje obsega ne bi zadoščal za prekinitev vzročne zveze, vzpostavljene z uvozom iz LRK in Kazahstana. Glede na odsotnost nelojalnega nižanja, obseg uvoza in podatke o gibanjih, tudi ni nobenega dokaza, da je uvoz iz Indije ali ostalih tretjih držav (vključno z Brazilijo) prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Naložbe enega proizvajalca Skupnosti bi lahko prispevale k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, vendar zaradi omejenega pomena teh naložb ne v tolikšni meri, da bi se prekinila vzročna zveza. Poleg tega ni noben znan dejavnik, tj. izvoz industrije Skupnosti, konkurenca drugega proizvajalca Skupnosti, naložbe enega proizvajalca Skupnosti ali gospodarski cikel trga za jeklo, prispeval k škodi industrije Skupnosti.

| (147) | Na podlagi zgoraj omenjene analize, ki je ustrezno opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki vplivajo na stanje industrije Skupnosti, od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se sklene, da je uvoz iz LRK in Kazahstana industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(147)

Na podlagi zgoraj omenjene analize, ki je ustrezno opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki vplivajo na stanje industrije Skupnosti, od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se sklene, da je uvoz iz LRK in Kazahstana industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

| (148) | Komisija je proučila, ali morda kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila možni vpliv ukrepov za vse vključene stranke in tudi morebitne posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je proučila, ali morda kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila možni vpliv ukrepov za vse vključene stranke in tudi morebitne posledice nesprejetja ukrepov.

1.   Interes industrije Skupnosti

| (149) | Glede na zgoraj navedeno bi se uvedli ukrepi za uvoz iz LRK in Kazahstana. Pričakuje se, da bi uvedba teh ukrepov povišala cene SiMn iz teh držav in bi industriji Skupnosti zagotovila možnost, da z višjimi cenami in morda s povečanim obsegom uvoza in tržnega deleža izboljša svoje stanje. Ob neuvedbi ukrepov se pričakuje, da bi bila cena uvoza iz LRK in Kazahstana še naprej nizka in industrija Skupnosti ne bi imela priložnosti za izboljšanje stanja. |
| --- | --- |

(149)

Glede na zgoraj navedeno bi se uvedli ukrepi za uvoz iz LRK in Kazahstana. Pričakuje se, da bi uvedba teh ukrepov povišala cene SiMn iz teh držav in bi industriji Skupnosti zagotovila možnost, da z višjimi cenami in morda s povečanim obsegom uvoza in tržnega deleža izboljša svoje stanje. Ob neuvedbi ukrepov se pričakuje, da bi bila cena uvoza iz LRK in Kazahstana še naprej nizka in industrija Skupnosti ne bi imela priložnosti za izboljšanje stanja.

| (150) | Izdelek z nizko vsebnostjo ogljika predstavlja samo 5 % proizvodnje industrije Skupnosti in se uvaža večinoma iz Norveške, pa tudi iz LRK. Medtem ko se ugotavlja, da bi se količine, ki trenutno prihajajo iz LRK, ob uvedbi ukrepov lahko v določeni meri nadomestile z uvozom iz Norveške, pa bi ti ukrepi za industrijo Skupnosti pomenili priložnost za povečanje proizvodnje in prodaje izdelka z nizko vsebnostjo ogljika, da se zadosti povpraševanju. |
| --- | --- |

(150)

Izdelek z nizko vsebnostjo ogljika predstavlja samo 5 % proizvodnje industrije Skupnosti in se uvaža večinoma iz Norveške, pa tudi iz LRK. Medtem ko se ugotavlja, da bi se količine, ki trenutno prihajajo iz LRK, ob uvedbi ukrepov lahko v določeni meri nadomestile z uvozom iz Norveške, pa bi ti ukrepi za industrijo Skupnosti pomenili priložnost za povečanje proizvodnje in prodaje izdelka z nizko vsebnostjo ogljika, da se zadosti povpraševanju.

2.   Interes drugih proizvajalcev Skupnosti

| (151) | Poleg industrije Skupnosti obstaja samo še en proizvajalec v Skupnosti. Ker ta proizvajalec ni sodeloval in torej ni predložil natančnih podatkov v zvezi s svojo dejavnostjo, se na podlagi informacij sodelujočih proizvajalcev Skupnosti ocenjuje, da njegova proizvodnja predstavlja 10 % do 15 % proizvodnje industrije Skupnosti. Če bodo uvedeni protidampinški ukrepi, se lahko tudi za tega drugega proizvajalca Skupnosti pričakuje enak pozitivni razvoj, kakor je za industrijo Skupnosti navedeno v uvodnih izjavah 149 in 150. |
| --- | --- |

(151)

Poleg industrije Skupnosti obstaja samo še en proizvajalec v Skupnosti. Ker ta proizvajalec ni sodeloval in torej ni predložil natančnih podatkov v zvezi s svojo dejavnostjo, se na podlagi informacij sodelujočih proizvajalcev Skupnosti ocenjuje, da njegova proizvodnja predstavlja 10 % do 15 % proizvodnje industrije Skupnosti. Če bodo uvedeni protidampinški ukrepi, se lahko tudi za tega drugega proizvajalca Skupnosti pričakuje enak pozitivni razvoj, kakor je za industrijo Skupnosti navedeno v uvodnih izjavah 149 in 150.

3.   Interes nepovezanih uvoznikov v Skupnosti

| (152) | Dva neodvisna uvoznika zadevnega izdelka sta sodelovala v postopku, tako da sta izpolnila in predložila vprašalnik. |
| --- | --- |

(152)

Dva neodvisna uvoznika zadevnega izdelka sta sodelovala v postopku, tako da sta izpolnila in predložila vprašalnik.

| (153) | Navedena uvoznika sta izrazila zaskrbljenost, če bi bili ti ukrepi uvedeni, v zvezi z (i) negativnim vplivom na stanje zalog znotraj Skupnosti, glede na to, da je skupna proizvodna zmogljivost znotraj Skupnosti znašala približno eno tretjino potrošnje, in (ii) škodljivim učinkom, ki bi ga imel kakršen koli ukrep na strošek zadevnega izdelka, ki bi kot osnovna surovina za proizvodnjo jekla vplival na celotno proizvodnjo jekla Skupnosti. |
| --- | --- |

(153)

Navedena uvoznika sta izrazila zaskrbljenost, če bi bili ti ukrepi uvedeni, v zvezi z (i) negativnim vplivom na stanje zalog znotraj Skupnosti, glede na to, da je skupna proizvodna zmogljivost znotraj Skupnosti znašala približno eno tretjino potrošnje, in (ii) škodljivim učinkom, ki bi ga imel kakršen koli ukrep na strošek zadevnega izdelka, ki bi kot osnovna surovina za proizvodnjo jekla vplival na celotno proizvodnjo jekla Skupnosti.

| (154) | Kar zadeva stanje zalog znotraj Skupnosti, je res, da je potrošnja približno trikrat tolikšna, kot je trenutna proizvodna zmogljivost Skupnosti, in da je industrija Skupnosti v OP pokrila samo okoli 25 % povpraševanja Skupnosti. Vendar je industrija Skupnosti v OP delovala s približno 70 % izkoriščenostjo zmogljivosti, v obravnavanem obdobju pa z od 70 % do 80 % izkoriščenostjo zmogljivosti. Zato lahko znatno poveča svojo trenutno proizvodnjo. Prav tako je glede na sorazmerno omejene količine uvoza, za katere bodo veljali ukrepi (kot je navedeno v uvodnih izjavah 149 in 150 zgoraj), in glede na to, da bi se morebitno zmanjšanje uvoza iz zadevnih držav lahko nadomestilo z izvozom iz drugih držav, ugotovljeno, da uvedba dajatev ne bi imela večjega učinka na razpoložljivost ponudbe za uvoznike. Poleg ponudbe proizvajalcev Skupnosti in držav, ki jih preiskava zadeva, 40 % potrošnje trga Skupnosti pokriva tudi uvoz iz drugih držav, zlasti Norveške, Južne Afrike in Brazilije. Te države so v preteklosti Skupnosti kumulativno dobavile velike količine. |
| --- | --- |

(154)

Kar zadeva stanje zalog znotraj Skupnosti, je res, da je potrošnja približno trikrat tolikšna, kot je trenutna proizvodna zmogljivost Skupnosti, in da je industrija Skupnosti v OP pokrila samo okoli 25 % povpraševanja Skupnosti. Vendar je industrija Skupnosti v OP delovala s približno 70 % izkoriščenostjo zmogljivosti, v obravnavanem obdobju pa z od 70 % do 80 % izkoriščenostjo zmogljivosti. Zato lahko znatno poveča svojo trenutno proizvodnjo. Prav tako je glede na sorazmerno omejene količine uvoza, za katere bodo veljali ukrepi (kot je navedeno v uvodnih izjavah 149 in 150 zgoraj), in glede na to, da bi se morebitno zmanjšanje uvoza iz zadevnih držav lahko nadomestilo z izvozom iz drugih držav, ugotovljeno, da uvedba dajatev ne bi imela večjega učinka na razpoložljivost ponudbe za uvoznike. Poleg ponudbe proizvajalcev Skupnosti in držav, ki jih preiskava zadeva, 40 % potrošnje trga Skupnosti pokriva tudi uvoz iz drugih držav, zlasti Norveške, Južne Afrike in Brazilije. Te države so v preteklosti Skupnosti kumulativno dobavile velike količine.

| (155) | Priznava se, da bi v primeru uvedbe ukrepov lahko prišlo do kratkoročne motnje zaradi morebitnih zamud pri povečanju proizvodnje Skupnosti, in če se izkaže, da bi si morali nekateri uporabniki priskrbeti nove ali nadomestne zaloge. |
| --- | --- |

(155)

Priznava se, da bi v primeru uvedbe ukrepov lahko prišlo do kratkoročne motnje zaradi morebitnih zamud pri povečanju proizvodnje Skupnosti, in če se izkaže, da bi si morali nekateri uporabniki priskrbeti nove ali nadomestne zaloge.

| (156) | Čeprav bi industrija Skupnosti povečala svojo proizvodnjo, prodajo in tržni delež znotraj Skupnosti, bi ob upoštevanju, da lahko industrija Skupnosti pokrije samo približno 30 % trga in da se potrošnja Skupnosti povečuje, še vedno ostala potreba po znatni uvozni dejavnosti. Priznava se, da uvozniki na splošno delujejo z relativno nizko stopnjo dobička in da lahko kakršna koli kratkoročna motnja zaradi uporabnikov, ki si prizadevajo priskrbeti nove ali nadomestne vire dobave, negativno vpliva na njihove stopnje, vendar pa lahko uvozniki svoje stopnje dobička zagotovijo s prenosom povečanih stroškov na uporabnike. |
| --- | --- |

(156)

Čeprav bi industrija Skupnosti povečala svojo proizvodnjo, prodajo in tržni delež znotraj Skupnosti, bi ob upoštevanju, da lahko industrija Skupnosti pokrije samo približno 30 % trga in da se potrošnja Skupnosti povečuje, še vedno ostala potreba po znatni uvozni dejavnosti. Priznava se, da uvozniki na splošno delujejo z relativno nizko stopnjo dobička in da lahko kakršna koli kratkoročna motnja zaradi uporabnikov, ki si prizadevajo priskrbeti nove ali nadomestne vire dobave, negativno vpliva na njihove stopnje, vendar pa lahko uvozniki svoje stopnje dobička zagotovijo s prenosom povečanih stroškov na uporabnike.

4.   Interes uporabnikov

| (157) | Deset uporabnikov zadevnega izdelka v kovinski industriji je sodelovalo pri postopku tako, da so izpolnili in predložili vprašalnik ali predložili svoja stališča. Stališče je predložila tudi Evropska konfederacija železarskih in jeklarskih industrij (EUROFER). |
| --- | --- |

(157)

Deset uporabnikov zadevnega izdelka v kovinski industriji je sodelovalo pri postopku tako, da so izpolnili in predložili vprašalnik ali predložili svoja stališča. Stališče je predložila tudi Evropska konfederacija železarskih in jeklarskih industrij (EUROFER).

| (158) | Uporabniki so glede zadostne ponudbe in povečanih stroškov za končne uporabnike izrazili podobno zaskrbljenost kot uvozniki, kakor je navedeno v uvodni izjavi 153. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 154, se sklene, da uvedba ukrepov ne bi imela resnega škodljivega srednjeročnega učinka na preskrbo v Skupnosti. |
| --- | --- |

(158)

Uporabniki so glede zadostne ponudbe in povečanih stroškov za končne uporabnike izrazili podobno zaskrbljenost kot uvozniki, kakor je navedeno v uvodni izjavi 153. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 154, se sklene, da uvedba ukrepov ne bi imela resnega škodljivega srednjeročnega učinka na preskrbo v Skupnosti.

| (159) | Glede na to, da SiMn predstavlja največ 1 % proizvodnih stroškov ogljikovega jekla in celo manj v primeru nerjavnega jekla, bi bil neposredni učinek na povečanje cen SiMn v stroških proizvodnje jekla omejen. Na podlagi informacij, ki jih je zagotovilo združenje uporabnikov industrije (EUROFER) v zvezi s celotnimi letnimi stroški njihove uporabe SiMn, se ocenjuje, da bi moral učinek celo znatnega 20 % zvišanja cen, ki vpliva na vse SiMn, zmanjšati dobičkonosnost proizvajalcev jekla (ki trenutno dosegajo stopnje dobička 10 % do 40 %) za samo približno 0,2 %. Glede na to, da bi bili ukrepi na znatno nižji stopnji in bi vplivali na največ 10 % potrošnje Skupnosti (v primeru, da se noben uvoz, za katerega veljajo ukrepi, ne bi nadomestil z uvozom z drugačnim poreklom), bi bil učinek kakršnih koli morebitnih ukrepov na dobičkonosnost jeklarstva izredno omejen. |
| --- | --- |

(159)

Glede na to, da SiMn predstavlja največ 1 % proizvodnih stroškov ogljikovega jekla in celo manj v primeru nerjavnega jekla, bi bil neposredni učinek na povečanje cen SiMn v stroških proizvodnje jekla omejen. Na podlagi informacij, ki jih je zagotovilo združenje uporabnikov industrije (EUROFER) v zvezi s celotnimi letnimi stroški njihove uporabe SiMn, se ocenjuje, da bi moral učinek celo znatnega 20 % zvišanja cen, ki vpliva na vse SiMn, zmanjšati dobičkonosnost proizvajalcev jekla (ki trenutno dosegajo stopnje dobička 10 % do 40 %) za samo približno 0,2 %. Glede na to, da bi bili ukrepi na znatno nižji stopnji in bi vplivali na največ 10 % potrošnje Skupnosti (v primeru, da se noben uvoz, za katerega veljajo ukrepi, ne bi nadomestil z uvozom z drugačnim poreklom), bi bil učinek kakršnih koli morebitnih ukrepov na dobičkonosnost jeklarstva izredno omejen.

| (160) | Trdilo se je, da je trg SiMn globalen in da se globalno povpraševanje povečuje skladno s naraščajočim povpraševanjem za jeklo. Kadar je povpraševanje večje od zalog, lahko to povzroči znatno zvišanje cen, kot se je to zgodilo leta 2004. Če pride do začasne motnje ponudbe in povpraševanja v Skupnosti, kot je opisano v uvodni izjavi 155, lahko to povzroči kratkoročno zvišanje cen, ki presega stopnjo kakršnih koli uvedenih dajatev. Vendar se glede na dejstvo, da je trg SiMn globalen, ugotavlja, da se raven cen znotraj Skupnosti določa z vzajemnim delovanjem ponudbe in povpraševanja, in da cene Skupnosti ne bi smele daljše obdobje preveč odstopati od svetovnih cen, saj so na trgu na voljo večje količine uvoza z drugačnim poreklom. Poleg tega bodo proizvajalci jekla, ki trenutno delujejo z zadovoljivimi stopnjami dobička (10 % do 40 %), učinek kakršnega koli povišanja cen zadevnega izdelka, ki bo zaradi sorazmerno majhnega deleža SiMn v celotnih stroških proizvodnje jekla omejen, lahko prenesli naprej. |
| --- | --- |

(160)

Trdilo se je, da je trg SiMn globalen in da se globalno povpraševanje povečuje skladno s naraščajočim povpraševanjem za jeklo. Kadar je povpraševanje večje od zalog, lahko to povzroči znatno zvišanje cen, kot se je to zgodilo leta 2004. Če pride do začasne motnje ponudbe in povpraševanja v Skupnosti, kot je opisano v uvodni izjavi 155, lahko to povzroči kratkoročno zvišanje cen, ki presega stopnjo kakršnih koli uvedenih dajatev. Vendar se glede na dejstvo, da je trg SiMn globalen, ugotavlja, da se raven cen znotraj Skupnosti določa z vzajemnim delovanjem ponudbe in povpraševanja, in da cene Skupnosti ne bi smele daljše obdobje preveč odstopati od svetovnih cen, saj so na trgu na voljo večje količine uvoza z drugačnim poreklom. Poleg tega bodo proizvajalci jekla, ki trenutno delujejo z zadovoljivimi stopnjami dobička (10 % do 40 %), učinek kakršnega koli povišanja cen zadevnega izdelka, ki bo zaradi sorazmerno majhnega deleža SiMn v celotnih stroških proizvodnje jekla omejen, lahko prenesli naprej.

| (161) | Uporabniki so izrazili tudi dvom glede učinkovitosti uvedbe ukrepov in trdili, da uvedba in odprava prejšnjih ukrepov nista pomembno vplivali na dobičkonosnost industrije Skupnosti. Namen uvedbe protidampinških ukrepov je sicer ponovna vzpostavitev pravičnih tržnih razmer, da bi industrija Skupnosti, ki je bila med dampingom znatno oškodovana, lahko okrevala, vendar pa dejstvo, da do takšnega okrevanja v preteklosti ni prišlo, ne sme biti razlog, da se ustreznosti uvedbe protidampinških ukrepov nasprotuje tam, kjer je zdaj utemeljena. |
| --- | --- |

(161)

Uporabniki so izrazili tudi dvom glede učinkovitosti uvedbe ukrepov in trdili, da uvedba in odprava prejšnjih ukrepov nista pomembno vplivali na dobičkonosnost industrije Skupnosti. Namen uvedbe protidampinških ukrepov je sicer ponovna vzpostavitev pravičnih tržnih razmer, da bi industrija Skupnosti, ki je bila med dampingom znatno oškodovana, lahko okrevala, vendar pa dejstvo, da do takšnega okrevanja v preteklosti ni prišlo, ne sme biti razlog, da se ustreznosti uvedbe protidampinških ukrepov nasprotuje tam, kjer je zdaj utemeljena.

| (162) | Nekateri uporabniki so poudarili, da je bilo v zadnjih približno 10 letih jeklarstvo Skupnosti prizadeto zaradi povečanih stroškov protidampinških ukrepov, uvedenih za vrsto surovin, ki se uporabljajo izključno ali večinoma za proizvodnjo jekla. Poudarili so tudi, da poleg sedanjega postopka tečejo tudi številni drugi postopki v zvezi s surovinami, ki se uporabljajo v proizvodnji jekla. Trdili so, da so zaradi vsega tega proizvajalci jekla Skupnosti v slabšem položaju na mednarodni ravni. V zvezi s prejšnjimi ukrepi je treba opozoriti, da je večina zdaj prenehala veljati. Kar zadeva kumulativni učinek ukrepov za številne surovine, je treba opozoriti, da je namen protidampinških ukrepov odpraviti vpliv izkrivljenih tržnih razmer zaradi dampinškega uvoza. Protidampinški ukrepi kot takšni ne bi smeli imeti izkrivljajočega učinka, tudi če so uvedeni za več surovin, ki zadevajo isto industrijo. V vsakem primeru bi bil vpliv uvedbe kakršnih koli ukrepov za jeklarstvo v tem primeru zanemarljiv, kot je razloženo v uvodni izjavi 159 zgoraj. |
| --- | --- |

(162)

Nekateri uporabniki so poudarili, da je bilo v zadnjih približno 10 letih jeklarstvo Skupnosti prizadeto zaradi povečanih stroškov protidampinških ukrepov, uvedenih za vrsto surovin, ki se uporabljajo izključno ali večinoma za proizvodnjo jekla. Poudarili so tudi, da poleg sedanjega postopka tečejo tudi številni drugi postopki v zvezi s surovinami, ki se uporabljajo v proizvodnji jekla. Trdili so, da so zaradi vsega tega proizvajalci jekla Skupnosti v slabšem položaju na mednarodni ravni. V zvezi s prejšnjimi ukrepi je treba opozoriti, da je večina zdaj prenehala veljati. Kar zadeva kumulativni učinek ukrepov za številne surovine, je treba opozoriti, da je namen protidampinških ukrepov odpraviti vpliv izkrivljenih tržnih razmer zaradi dampinškega uvoza. Protidampinški ukrepi kot takšni ne bi smeli imeti izkrivljajočega učinka, tudi če so uvedeni za več surovin, ki zadevajo isto industrijo. V vsakem primeru bi bil vpliv uvedbe kakršnih koli ukrepov za jeklarstvo v tem primeru zanemarljiv, kot je razloženo v uvodni izjavi 159 zgoraj.

| (163) | Združenje EUROFER je po razkritju ponovilo svojo trditev, da uvedba ukrepov ne bi bila v skupnem interesu Skupnosti, ker bi ukrepi povečali stroške za uporabnike in bi bolj malo vplivali na izboljšanje stanja industrije Skupnosti. V zvezi s tem niso bile predložene nobene nove informacije, zato je zgornja utemeljitev (uvodne izjave 157 do 162) potrjena in na podlagi tega se sklene, da je vsakršen vpliv uvedbe protidampinške dajatve na finančno stanje uporabnikov na splošno zanemarljiv. |
| --- | --- |

(163)

Združenje EUROFER je po razkritju ponovilo svojo trditev, da uvedba ukrepov ne bi bila v skupnem interesu Skupnosti, ker bi ukrepi povečali stroške za uporabnike in bi bolj malo vplivali na izboljšanje stanja industrije Skupnosti. V zvezi s tem niso bile predložene nobene nove informacije, zato je zgornja utemeljitev (uvodne izjave 157 do 162) potrjena in na podlagi tega se sklene, da je vsakršen vpliv uvedbe protidampinške dajatve na finančno stanje uporabnikov na splošno zanemarljiv.

5.   Sklep o interesu Skupnosti

| (164) | Pričakuje se, da bi uvedba ukrepov za uvoz iz LRK in Kazahstana industriji Skupnosti ter drugemu proizvajalcu Skupnosti dala priložnost, da s povečanjem obsega prodaje, prodajnih cen in tržnega deleža izboljšajo svoje stanje kljub razpoložljivosti omejenih in vedno manjših količin SiMn na trgu iz drugih držav (tj. Južne Afrike in Norveške v primeru SiMn z nizko vsebnostjo ogljika) in od dobaviteljev, za katere ne veljajo ukrepi za cene, podobne cenam, ki sta jih LRK in Kazahstan uporabljala pred uvedbo dajatev. Možni so sicer nekateri negativni učinki v obliki povečanja stroškov za uporabnike zaradi pridobivanja novih ali nadomestnih virov, vendar je sklenjeno, da bi bil skupni učinek uvedbe ukrepov za LRK in Kazahstan na uporabnike zanemarljiv. Glede na zgoraj navedeno se sklene, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov proti uvedbi ukrepov in da bi bila uporaba takšnih ukrepov v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(164)

Pričakuje se, da bi uvedba ukrepov za uvoz iz LRK in Kazahstana industriji Skupnosti ter drugemu proizvajalcu Skupnosti dala priložnost, da s povečanjem obsega prodaje, prodajnih cen in tržnega deleža izboljšajo svoje stanje kljub razpoložljivosti omejenih in vedno manjših količin SiMn na trgu iz drugih držav (tj. Južne Afrike in Norveške v primeru SiMn z nizko vsebnostjo ogljika) in od dobaviteljev, za katere ne veljajo ukrepi za cene, podobne cenam, ki sta jih LRK in Kazahstan uporabljala pred uvedbo dajatev. Možni so sicer nekateri negativni učinki v obliki povečanja stroškov za uporabnike zaradi pridobivanja novih ali nadomestnih virov, vendar je sklenjeno, da bi bil skupni učinek uvedbe ukrepov za LRK in Kazahstan na uporabnike zanemarljiv. Glede na zgoraj navedeno se sklene, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov proti uvedbi ukrepov in da bi bila uporaba takšnih ukrepov v interesu Skupnosti.

G.   DOKONČNI UKREPI

| (165) | Stopnja protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Glede izračuna zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(165)

Stopnja protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Glede izračuna zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza.

| (166) | Industrija Skupnosti je trdila, da je stopnja dobička v višini 8 % prihodkov od prodaje ustrezna stopnja, ki bi jo lahko dosegla ob odsotnosti škodljivega dampinga. To se je proučilo in ugotovljeno je bilo, da bi se ob navedeni stopnji dobička kapitalske naložbe povrnile v sorazmerno kratkem času. Poleg tega je preiskava pokazala, da industrija Skupnosti svoje kapitalske naložbe amortizira v daljšem časovnem obdobju. Na podlagi tega se sklene, da je 5 % ustrezna stopnja dobička, ki bi jo lahko industrija Skupnosti dosegla ob odsotnosti škodljivega dampinga, in je v skladu s stopnjo, ki se je uporabljala v preiskavi, na podlagi katere so bili uvedeni predhodni protidampinški ukrepi. |
| --- | --- |

(166)

Industrija Skupnosti je trdila, da je stopnja dobička v višini 8 % prihodkov od prodaje ustrezna stopnja, ki bi jo lahko dosegla ob odsotnosti škodljivega dampinga. To se je proučilo in ugotovljeno je bilo, da bi se ob navedeni stopnji dobička kapitalske naložbe povrnile v sorazmerno kratkem času. Poleg tega je preiskava pokazala, da industrija Skupnosti svoje kapitalske naložbe amortizira v daljšem časovnem obdobju. Na podlagi tega se sklene, da je 5 % ustrezna stopnja dobička, ki bi jo lahko industrija Skupnosti dosegla ob odsotnosti škodljivega dampinga, in je v skladu s stopnjo, ki se je uporabljala v preiskavi, na podlagi katere so bili uvedeni predhodni protidampinški ukrepi.

| (167) | Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno za vrsto izdelka, ugotovljeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti, da bi odražala zgoraj omenjeno stopnjo dobička. Razlika na podlagi te primerjave je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF. Ker TGO ali IO nista bili odobreni nobenemu sodelujočemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku, je bila stopnja dampinga za celotno državo izračunana za celo LRK na podlagi cen iz Comexta. |
| --- | --- |

(167)

Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno za vrsto izdelka, ugotovljeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti, da bi odražala zgoraj omenjeno stopnjo dobička. Razlika na podlagi te primerjave je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF. Ker TGO ali IO nista bili odobreni nobenemu sodelujočemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku, je bila stopnja dampinga za celotno državo izračunana za celo LRK na podlagi cen iz Comexta.

| (168) | Zgoraj omenjena primerjava cen je pokazala naslednje stopnje škode:






  Ukrajina: vse družbe | 1,6 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Kazchrome | 7,3 % |
| LRK | 8,2 % |

(168)

Zgoraj omenjena primerjava cen je pokazala naslednje stopnje škode:

Ukrajina: vse družbe

1,6 %

OJSC Kazchrome

7,3 %

LRK

8,2 %

| (169) | Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je sklenjeno, da je treba v skladu s pravilom nižje dajatve uvesti dokončno protidampinško dajatev za uvoz SiMn s poreklom iz Kazahstana in LRK na stopnji, ki je nižja od stopnje dampinga in škode. Po analogiji s členom 9(3) osnovne uredbe je treba glede na to, da je stopnja škode za Ukrajino pod stopnjo de minimis, preiskavo v zvezi s to državo zaključiti. |
| --- | --- |

(169)

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je sklenjeno, da je treba v skladu s pravilom nižje dajatve uvesti dokončno protidampinško dajatev za uvoz SiMn s poreklom iz Kazahstana in LRK na stopnji, ki je nižja od stopnje dampinga in škode. Po analogiji s členom 9(3) osnovne uredbe je treba glede na to, da je stopnja škode za Ukrajino pod stopnjo de minimis, preiskavo v zvezi s to državo zaključiti.

| (170) | Zato in iz razlogov, že omenjenih v uvodnih izjavah 165 do 169, morajo biti protidampinške dajatve naslednje:







  Država | Družba | Stopnja dajatve |
| --- | --- | --- | --- |
| Kazahstan | Vse družbe | 6,5 % |
| LRK | Vse družbe | 8,2 % |

(170)

Zato in iz razlogov, že omenjenih v uvodnih izjavah 165 do 169, morajo biti protidampinške dajatve naslednje:

Država

Družba

Stopnja dajatve

Kazahstan

Vse družbe

6,5 %

LRK

Vse družbe

8,2 %

H.   ZAVEZE

| (171) | Po razkritju bistvenih dejstev in ugotovitev, na podlagi katerih je bil predviden predlog za uvedbo protidampinških dajatev, je proizvajalec izvoznik v Kazahstanu ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. V zadnjih letih se je pokazalo, da se cene zadevnega izdelka zelo spreminjajo in zato ni primeren za fiksno cenovno zavezo. Da bi premostil to težavo, je proizvajalec izvoznik predlagal indeksiranje najnižje uvozne cene na ceno glavne surovine, namreč manganove rude. Vendar pa nihanja cen zadevnega izdelka ni mogoče pojasniti z nihanjem cen glavne surovine in zato indeksiranje najnižjih uvoznih cen na ceno surovine ni mogoče. Kot alternativni pristop je proizvajalec izvoznik ponudil tudi indeksiranje najnižje uvozne cene na podlagi lastnih stroškov proizvodnje, kot so prikazani v njegovih revidiranih računovodskih izkazih. Vendar tega pristopa ni mogoče sprejeti, ker spreminjanje njegovih stroškov ne ustreza nujno spreminjanju njegovih cen. Poleg tega se takšna zaveza šteje za neizvedljivo, ker bi Komisija zelo težko stalno nadzorovala spreminjanje cen. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da zaveze, ki jo je ponudil izvoznik, ni mogoče sprejeti – |
| --- | --- |

(171)

Po razkritju bistvenih dejstev in ugotovitev, na podlagi katerih je bil predviden predlog za uvedbo protidampinških dajatev, je proizvajalec izvoznik v Kazahstanu ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. V zadnjih letih se je pokazalo, da se cene zadevnega izdelka zelo spreminjajo in zato ni primeren za fiksno cenovno zavezo. Da bi premostil to težavo, je proizvajalec izvoznik predlagal indeksiranje najnižje uvozne cene na ceno glavne surovine, namreč manganove rude. Vendar pa nihanja cen zadevnega izdelka ni mogoče pojasniti z nihanjem cen glavne surovine in zato indeksiranje najnižjih uvoznih cen na ceno surovine ni mogoče. Kot alternativni pristop je proizvajalec izvoznik ponudil tudi indeksiranje najnižje uvozne cene na podlagi lastnih stroškov proizvodnje, kot so prikazani v njegovih revidiranih računovodskih izkazih. Vendar tega pristopa ni mogoče sprejeti, ker spreminjanje njegovih stroškov ne ustreza nujno spreminjanju njegovih cen. Poleg tega se takšna zaveza šteje za neizvedljivo, ker bi Komisija zelo težko stalno nadzorovala spreminjanje cen. Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da zaveze, ki jo je ponudil izvoznik, ni mogoče sprejeti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz silicij-mangana (vključno s fero-siliko-manganom), uvrščenega pod oznaki KN 7202 30 00 in ex 8111 00 11 (oznaka TARIC 8111001110) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana.

2.   Stopnja protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve, za proizvode iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:

| Država | Proizvajalec | Stopnja dajatve |
| --- | --- | --- |
| Kazahstan | Vse družbe | 6,5 % |
| LRK | Vse družbe | 8,2 % |

Država

Proizvajalec

Stopnja dajatve

Kazahstan

Vse družbe

6,5 %

LRK

Vse družbe

8,2 %

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Postopek glede uvoza silicij-mangana s poreklom iz Ukrajine se zaključi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. decembra 2007

Za Svet

Predsednik

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 214, 6.9.2006, str. 14.

2

(3)  UL L 62, 3.3.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 154/2003 (UL L 25, 30.1.2003, str. 25).

3

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1421/2007

z dne 4. decembra 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. decembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. decembra 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 4. decembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 114,0 |
| MA | 63,5 |
| SY | 68,2 |
| TR | 97,5 |
| ZZ | 85,8 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 52,5 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 109,7 |
| 0709 90 70 | MA | 57,9 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 70,3 |
| 0709 90 80 | EG | 301,9 |
| ZZ | 301,9 |
| 0805 10 20 | AR | 28,9 |
| AU | 15,0 |
| SZ | 38,2 |
| TR | 50,7 |
| ZA | 40,1 |
| ZW | 17,7 |
| ZZ | 31,8 |
| 0805 20 10 | MA | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 62,5 |
| HR | 21,2 |
| IL | 66,9 |
| TR | 81,9 |
| UY | 95,3 |
| ZZ | 65,6 |
| 0805 50 10 | EG | 61,3 |
| TR | 102,4 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 89,5 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| CA | 87,3 |
| CL | 86,0 |
| CN | 78,9 |
| MK | 31,5 |
| US | 83,6 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0808 20 50 | AR | 71,1 |
| CN | 45,5 |
| TR | 141,1 |
| ZZ | 85,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

114,0

MA

63,5

SY

68,2

TR

97,5

ZZ

85,8

0707 00 05

JO

196,3

MA

52,5

TR

80,2

ZZ

109,7

0709 90 70

MA

57,9

TR

82,6

ZZ

70,3

0709 90 80

EG

301,9

ZZ

301,9

0805 10 20

AR

28,9

AU

15,0

SZ

38,2

TR

50,7

ZA

40,1

ZW

17,7

ZZ

31,8

0805 20 10

MA

66,5

ZZ

66,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

62,5

HR

21,2

IL

66,9

TR

81,9

UY

95,3

ZZ

65,6

0805 50 10

EG

61,3

TR

102,4

ZA

104,9

ZZ

89,5

0808 10 80

AR

87,7

CA

87,3

CL

86,0

CN

78,9

MK

31,5

US

83,6

ZA

95,7

ZZ

78,7

0808 20 50

AR

71,1

CN

45,5

TR

141,1

ZZ

85,9

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1422/2007

z dne 4. decembra 2007

o spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njunih pragov uporabe za postopke za oddajo naročil

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1) in zlasti člena 69 Direktive,

ob upoštevanju Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (2) in zlasti člena 78 Direktive,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (3), sklenil Sporazum o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“). Sporazum je treba uporabljati za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu „pragovi“), določene v Sporazumu in izražene v posebnih pravicah črpanja. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (3), sklenil Sporazum o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“). Sporazum je treba uporabljati za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu „pragovi“), določene v Sporazumu in izražene v posebnih pravicah črpanja.

| (2) | Eden od ciljev direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES je, da bi naročniki, podjetja ali državni organi, ki ju uporabljajo, hkrati spoštovali obveznosti iz Sporazuma. V ta namen morajo biti pragovi, ki jih navedeni direktivi določata za javna naročila, zajeta tudi v Sporazumu, poravnani, tako da ustrezajo protivrednostim pragov iz Sporazuma, ki so izražene v eurih in zaokrožene navzdol na najbližjo tisočico. |
| --- | --- |

(2)

Eden od ciljev direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES je, da bi naročniki, podjetja ali državni organi, ki ju uporabljajo, hkrati spoštovali obveznosti iz Sporazuma. V ta namen morajo biti pragovi, ki jih navedeni direktivi določata za javna naročila, zajeta tudi v Sporazumu, poravnani, tako da ustrezajo protivrednostim pragov iz Sporazuma, ki so izražene v eurih in zaokrožene navzdol na najbližjo tisočico.

| (3) | Zaradi skladnosti je treba poravnati tudi pragove iz direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES, ki niso zajeti v Sporazumu. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi skladnosti je treba poravnati tudi pragove iz direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES, ki niso zajeti v Sporazumu.

| (4) | Direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Direktiva 2004/17/ES se spremeni:

| 1. | Člen 16 se spremeni:






  (a) | v točki (a) se znesek „422 000 EUR“ nadomesti s „412 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 16 se spremeni:

(a)

v točki (a) se znesek „422 000 EUR“ nadomesti s „412 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se znesek „5 278 000 EUR“ nadomesti s „5 150 000 EUR“. |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se znesek „5 278 000 EUR“ nadomesti s „5 150 000 EUR“.

| 2. | Člen 61 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se znesek „422 000 EUR“ nadomesti s „412 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 61 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se znesek „422 000 EUR“ nadomesti s „412 000 EUR“;

| (b) | v odstavku 2 se znesek „422 000 EUR“ nadomesti s „412 000 EUR“. |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se znesek „422 000 EUR“ nadomesti s „412 000 EUR“.

Člen 2

Direktiva 2004/18/ES se spremeni:

| 1. | Člen 7 se spremeni:






  (a) | v točki (a) se znesek „137 000 EUR“ nadomesti s „133 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 7 se spremeni:

(a)

v točki (a) se znesek „137 000 EUR“ nadomesti s „133 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se znesek „211 000 EUR“ nadomesti z „206 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se znesek „211 000 EUR“ nadomesti z „206 000 EUR“;

| (c) | v točki (c) se znesek „5 278 000 EUR“ nadomesti s „5 150 000 EUR“. |
| --- | --- |

(c)

v točki (c) se znesek „5 278 000 EUR“ nadomesti s „5 150 000 EUR“.

| 2. | Prvi pododstavek člena 8 se spremeni:






  (a) | v točki (a) se znesek „5 278 000 EUR“ nadomesti s „5 150 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

2.

Prvi pododstavek člena 8 se spremeni:

(a)

v točki (a) se znesek „5 278 000 EUR“ nadomesti s „5 150 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se znesek „211 000 EUR“ nadomesti z „206 000 EUR“. |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se znesek „211 000 EUR“ nadomesti z „206 000 EUR“.

| 3. | V členu 56 se znesek „5 278 000 EUR“ nadomesti s „5 150 000 EUR“. |
| --- | --- |

3.

V členu 56 se znesek „5 278 000 EUR“ nadomesti s „5 150 000 EUR“.

| 4. | V prvem pododstavku člena 63(1) se znesek „5 278 000 EUR“ nadomesti s „5 150 000 EUR“. |
| --- | --- |

4.

V prvem pododstavku člena 63(1) se znesek „5 278 000 EUR“ nadomesti s „5 150 000 EUR“.

| 5. | Člen 67(1) se spremeni:






  (a) | v točki (a) se znesek „137 000 EUR“ nadomesti s „133 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 67(1) se spremeni:

(a)

v točki (a) se znesek „137 000 EUR“ nadomesti s „133 000 EUR“;

| (b) | v točki (b) se znesek „211 000 EUR“ nadomesti z „206 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se znesek „211 000 EUR“ nadomesti z „206 000 EUR“;

| (c) | v točki (c) se znesek „211 000 EUR“ nadomesti z „206 000 EUR“. |
| --- | --- |

(c)

v točki (c) se znesek „211 000 EUR“ nadomesti z „206 000 EUR“.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. decembra 2007

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta 2006/97/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 107).

1

(2)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/97/ES.

2

(3)  UL L 336, 23.12.1994, str. 1.

3

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1423/2007

z dne 4. decembra 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 1291/2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe ter ustreznih členov drugih uredb o skupni ureditvi trgov za kmetijske proizvode,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 19 Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (2) določa možnost izdajanja elektronskih uvoznih in izvoznih dovoljenj ter potrdil. |
| --- | --- |

(1)

Člen 19 Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (2) določa možnost izdajanja elektronskih uvoznih in izvoznih dovoljenj ter potrdil.

| (2) | Izkušnje so pokazale, da bi se za povečanje učinkovitosti uvoznih in izvoznih dejavnosti lahko izboljšale določbe člena 25, da bi bilo jasno, da lahko pristojni organ države članice hrani in upravlja dovoljenja ter potrdila v elektronski obliki, namesto da jih izdaja uvozniku ali izvozniku in da so v primeru, kadar so bili podatki o izvozu uvedeni in elektronsko posredovani organu, ki jih je izdal, tudi vnosi v elektronskem izvoznem dovoljenju ali potrdilu in njegovem zaznamku lahko v elektronski obliki. |
| --- | --- |

(2)

Izkušnje so pokazale, da bi se za povečanje učinkovitosti uvoznih in izvoznih dejavnosti lahko izboljšale določbe člena 25, da bi bilo jasno, da lahko pristojni organ države članice hrani in upravlja dovoljenja ter potrdila v elektronski obliki, namesto da jih izdaja uvozniku ali izvozniku in da so v primeru, kadar so bili podatki o izvozu uvedeni in elektronsko posredovani organu, ki jih je izdal, tudi vnosi v elektronskem izvoznem dovoljenju ali potrdilu in njegovem zaznamku lahko v elektronski obliki.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1291/2000 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1291/2000 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem vseh zadevnih upravljalnih odborov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem vseh zadevnih upravljalnih odborov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 25 Uredbe (ES) št. 1291/2000 se spremeni:

| (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ne glede na člen 24 lahko država članica dovoli, da je dovoljenje ali potrdilo:






  (a) | vloženo pri organu, ki ga je izdal, ali organu, ki je odgovoren za plačilo nadomestila; |
| --- | --- | --- |

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ne glede na člen 24 lahko država članica dovoli, da je dovoljenje ali potrdilo:

(a)

vloženo pri organu, ki ga je izdal, ali organu, ki je odgovoren za plačilo nadomestila;

| (b) | v primerih, ko se uporablja člen 19, hranjeno v bazi podatkov organa, ki ga je izdal, ali organa, ki je odgovoren za plačilo nadomestila.“; |
| --- | --- |

(b)

v primerih, ko se uporablja člen 19, hranjeno v bazi podatkov organa, ki ga je izdal, ali organa, ki je odgovoren za plačilo nadomestila.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Država članica odloči, kateri organ zapiše vnose in zaznamke na dovoljenje ali potrdilo.
  Vendar dodelitev in potrditev ter zaznamek na dovoljenju ali potrdilu štejejo tudi takrat za izvedene, kadar:






  (a) | je bil dokument, ki določa izvozne količine, proizveden računalniško; ta dokument mora biti priložen dovoljenju ali potrdilu in vložen z njim; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Država članica odloči, kateri organ zapiše vnose in zaznamke na dovoljenje ali potrdilo.

Vendar dodelitev in potrditev ter zaznamek na dovoljenju ali potrdilu štejejo tudi takrat za izvedene, kadar:

(a)

je bil dokument, ki določa izvozne količine, proizveden računalniško; ta dokument mora biti priložen dovoljenju ali potrdilu in vložen z njim;

| (b) | so bile izvozne količine uvedene v uradni elektronski bazi podatkov zadevnih držav članic in med temi informacijami in elektronskim potrdilom obstaja povezava; države članice se lahko odločijo za arhiviranje teh informacij z uporabo papirnih različic elektronskih dokumentov. |
| --- | --- |

(b)

so bile izvozne količine uvedene v uradni elektronski bazi podatkov zadevnih držav članic in med temi informacijami in elektronskim potrdilom obstaja povezava; države članice se lahko odločijo za arhiviranje teh informacij z uporabo papirnih različic elektronskih dokumentov.

Dan vnosa se šteje za dan sprejema deklaracije, omenjene v členu 24(1).“

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. decembra 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

1

(2)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2006 (UL L 365, 21.12.2006, str. 52).

2

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/38

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1424/2007

z dne 4. decembra 2007

o spremembah Uredbe (ES) št. 2304/2002 o izvajanju Sklepa Sveta 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti ter dodelitvi okvirnih zneskov desetega Evropskega razvojnega sklada

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) (1) in zlasti člena 23 Sklepa,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2304/2002 z dne 20. decembra 2002 o izvajanju Sklepa Sveta 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP–ES in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere se uporablja Četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu „Notranji sporazum o uvedbi 10. ERS“),

ob upoštevanju Finančne uredbe za 10. ERS (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Določbe Uredbe (ES) št. 2304/2002, ki so bile sprejete v skladu s členom 23 Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, je treba uskladiti s spremembami navedenega sklepa v skladu z novoustanovljenim 10. Evropskim razvojnim skladom (v nadaljnjem besedilu „10. ERS“). Treba jih je tudi uskladiti s ponovnim pregledom ustreznih členov v Prilogi IV k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanemu v Cotonouju dne 23. junija 2000 (5) („Sporazum o partnerstvu AKP–ES“). |
| --- | --- |

(1)

Določbe Uredbe (ES) št. 2304/2002, ki so bile sprejete v skladu s členom 23 Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, je treba uskladiti s spremembami navedenega sklepa v skladu z novoustanovljenim 10. Evropskim razvojnim skladom (v nadaljnjem besedilu „10. ERS“). Treba jih je tudi uskladiti s ponovnim pregledom ustreznih členov v Prilogi IV k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanemu v Cotonouju dne 23. junija 2000 (5) („Sporazum o partnerstvu AKP–ES“).

| (2) | Ob upoštevanju posebnih potreb, zmožnosti in omejitev čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu „ČDO“) je treba ČDO dodeliti finančno pomoč 10. ERS kot proračunsko podporo, pod pogojem, da je vodenje javnih financ dovolj pregledno, odgovorno in učinkovito. Poleg tega morajo biti postopki javnih naročil ČDO skladni s standardi Finančne uredbe 10. ERS glede preglednosti in odprtosti. Na podlagi pridobljenih izkušenj iz 9. ERS se pomoč 10. ERS kot podpora projektom in programom dodeli samo v izrednih razmerah, in sicer kadar pogoji za proračunsko podporo niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju posebnih potreb, zmožnosti in omejitev čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu „ČDO“) je treba ČDO dodeliti finančno pomoč 10. ERS kot proračunsko podporo, pod pogojem, da je vodenje javnih financ dovolj pregledno, odgovorno in učinkovito. Poleg tega morajo biti postopki javnih naročil ČDO skladni s standardi Finančne uredbe 10. ERS glede preglednosti in odprtosti. Na podlagi pridobljenih izkušenj iz 9. ERS se pomoč 10. ERS kot podpora projektom in programom dodeli samo v izrednih razmerah, in sicer kadar pogoji za proračunsko podporo niso izpolnjeni.

| (3) | Kot pogoj za njihovo sprejetje je treba preveriti, ali vsebujejo enotni programski dokumenti (EPD) vse elemente, ki jih Komisija zahteva za sprejetje sklepa o financiranju iz člena 20(4) Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav. |
| --- | --- |

(3)

Kot pogoj za njihovo sprejetje je treba preveriti, ali vsebujejo enotni programski dokumenti (EPD) vse elemente, ki jih Komisija zahteva za sprejetje sklepa o financiranju iz člena 20(4) Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

| (4) | V skladu s členom 3(1) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav bodo EPD, kjer je to primerno, posebno pozornost namenili ukrepom, usmerjenim v krepitev upravljanja in institucionalnih zmogljivosti upravičenk ČDO, ter, če je primerno, predvidenemu časovnemu razporedu predlaganih ukrepov, vključno s finančnimi, davčnimi in sodnimi področji. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 3(1) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav bodo EPD, kjer je to primerno, posebno pozornost namenili ukrepom, usmerjenim v krepitev upravljanja in institucionalnih zmogljivosti upravičenk ČDO, ter, če je primerno, predvidenemu časovnemu razporedu predlaganih ukrepov, vključno s finančnimi, davčnimi in sodnimi področji.

| (5) | Potreben je ukrep za načrtovanje dodelitve podpore regionalnemu sodelovanju in integraciji iz 10. ERS, da se okrepi odpornost ČDO na izzive, s katerimi se kot majhni otoki z mikrogospodarstvom spoprijemajo, na primer s pripravljenostjo na regionalne nesreče in pobudami za ublažitev njihovih posledic. V zvezi s tem je treba zagotoviti usklajevanje, zlasti med podporo regionalnemu sodelovanju in integracijo ter podporo na ozemeljski ravni. Posebno pozornost je treba nameniti tudi sodelovanju med državami ČDO, AKP ter v povezavi z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti najbolj oddaljenim regijam iz člena 299(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(5)

Potreben je ukrep za načrtovanje dodelitve podpore regionalnemu sodelovanju in integraciji iz 10. ERS, da se okrepi odpornost ČDO na izzive, s katerimi se kot majhni otoki z mikrogospodarstvom spoprijemajo, na primer s pripravljenostjo na regionalne nesreče in pobudami za ublažitev njihovih posledic. V zvezi s tem je treba zagotoviti usklajevanje, zlasti med podporo regionalnemu sodelovanju in integracijo ter podporo na ozemeljski ravni. Posebno pozornost je treba nameniti tudi sodelovanju med državami ČDO, AKP ter v povezavi z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti najbolj oddaljenim regijam iz člena 299(2) Pogodbe.

| (6) | V skladu s členom 3(5) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav je treba določiti okvirne zneske, ki se upravičenkam ČDO dodelijo v okviru 10. ERS. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 3(5) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav je treba določiti okvirne zneske, ki se upravičenkam ČDO dodelijo v okviru 10. ERS.

| (7) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so bili predmet posvetovanj s ČDO. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so bili predmet posvetovanj s ČDO.

| (8) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora ERS-ČDO, ustanovljenega po členu 24 Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora ERS-ČDO, ustanovljenega po členu 24 Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba Komisije (ES) št. 2304/2002 se spremeni na naslednji način:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Predmet
  Ta uredba določa postopke za programiranje, izvedbo in nadzor finančne pomoči Skupnosti za ČDO, ki jo upravlja Komisija na podlagi Desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), v skladu z določbami Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in Finančne uredbe, ki velja za 10. ERS.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Predmet

Ta uredba določa postopke za programiranje, izvedbo in nadzor finančne pomoči Skupnosti za ČDO, ki jo upravlja Komisija na podlagi Desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), v skladu z določbami Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in Finančne uredbe, ki velja za 10. ERS.“

| 2. | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Ozemeljsko programiranje
  Dejavnosti, financirane iz nepovratne pomoči iz 10. ERS v okviru Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, se programirajo čimprej po začetku veljavnosti Notranjega sporazuma o uvedbi 10. ERS s sprejetjem EPD po vzorcu v Prilogi k tej uredbi.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Ozemeljsko programiranje

Dejavnosti, financirane iz nepovratne pomoči iz 10. ERS v okviru Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, se programirajo čimprej po začetku veljavnosti Notranjega sporazuma o uvedbi 10. ERS s sprejetjem EPD po vzorcu v Prilogi k tej uredbi.“

| 3. | Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  Priprava EPD
  1.   Pristojni organi ČDO pripravijo predlog za EPD po posvetovanjih z največjim možnim številom zainteresiranih strank za razvojni proces ter pridobivajo izkušnje in spoznavajo najboljšo prakso.
  Vsak predlog za EPD se prilagodi potrebam in posebnim razmeram vsake ČDO. V predlogu se opredelijo ciljno naravnani kazalniki, ki jih je treba spremljati, in spodbuja odgovornost za programe sodelovanja.
  2.   Predlog za EPD je predmet izmenjave mnenj med ČDO in zadevno državo članico ter Komisijo, ki jo predstavlja ustrezna delegacija, če je to primerno.
  ČDO zagotovijo vse potrebne informacije, tudi rezultate vseh študij izvedljivosti, da bi Komisija lahko izdelala čim bolj uspešno oceno.
  3.   Porazdelitev finančnih sredstev 10. ERS se načeloma zagotovi kot proračunska podpora, razen v izjemnih in utemeljenih okoliščinah.
  V primerih ko pogoji za proračunsko podporo niso izpolnjeni, EPD določi ukrepe, s katerimi se bodo ustvarili pogoji za proračunsko podporo.
  Zabeležijo se vse razlike med analizo ČDO in analizo Skupnosti.“ |
| --- | --- |

3.

Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Priprava EPD

1.   Pristojni organi ČDO pripravijo predlog za EPD po posvetovanjih z največjim možnim številom zainteresiranih strank za razvojni proces ter pridobivajo izkušnje in spoznavajo najboljšo prakso.

Vsak predlog za EPD se prilagodi potrebam in posebnim razmeram vsake ČDO. V predlogu se opredelijo ciljno naravnani kazalniki, ki jih je treba spremljati, in spodbuja odgovornost za programe sodelovanja.

2.   Predlog za EPD je predmet izmenjave mnenj med ČDO in zadevno državo članico ter Komisijo, ki jo predstavlja ustrezna delegacija, če je to primerno.

ČDO zagotovijo vse potrebne informacije, tudi rezultate vseh študij izvedljivosti, da bi Komisija lahko izdelala čim bolj uspešno oceno.

3.   Porazdelitev finančnih sredstev 10. ERS se načeloma zagotovi kot proračunska podpora, razen v izjemnih in utemeljenih okoliščinah.

V primerih ko pogoji za proračunsko podporo niso izpolnjeni, EPD določi ukrepe, s katerimi se bodo ustvarili pogoji za proračunsko podporo.

Zabeležijo se vse razlike med analizo ČDO in analizo Skupnosti.“

| 4. | Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Ocena Komisije o EPD
  Komisija oceni predlog za EPD, da bi ugotovila, ali vsebuje vse zahtevane elemente ter ali je skladen s cilji Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, te uredbe in zadevnih politik Skupnosti.
  Komisija oceni tudi predlog za EPD, da bi ugotovila, ali vsebuje vse zahtevane elemente za sprejetje sklepa o financiranju iz člena 20(4) Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.
  O prejetem osnutku obvesti Evropsko investicijsko banko.
  Brez poseganja v člen 4(3) Komisija odloči, ali je treba finančno pomoč 10. ERS dodeliti kot proračunsko podporo – ob upoštevanju predhodne ocene o preglednosti, odgovornosti in učinkovitosti vodenja javnih financ ter odprtosti in preglednosti javnih naročil glede na standarde iz finančne uredbe 10. ERS – ali kot podporo programom in projektom.“ |
| --- | --- |

4.

Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Ocena Komisije o EPD

Komisija oceni predlog za EPD, da bi ugotovila, ali vsebuje vse zahtevane elemente ter ali je skladen s cilji Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, te uredbe in zadevnih politik Skupnosti.

Komisija oceni tudi predlog za EPD, da bi ugotovila, ali vsebuje vse zahtevane elemente za sprejetje sklepa o financiranju iz člena 20(4) Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

O prejetem osnutku obvesti Evropsko investicijsko banko.

Brez poseganja v člen 4(3) Komisija odloči, ali je treba finančno pomoč 10. ERS dodeliti kot proračunsko podporo – ob upoštevanju predhodne ocene o preglednosti, odgovornosti in učinkovitosti vodenja javnih financ ter odprtosti in preglednosti javnih naročil glede na standarde iz finančne uredbe 10. ERS – ali kot podporo programom in projektom.“

| 5. | Člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  Regionalni programi
  1.   Členi 3 do 5 se smiselno uporabljajo za finančno podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji iz člena 3(2) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav.
  Komisija pri svoji oceni upošteva zlasti pričakovani vpliv na integracijo upravičenke ČDO v regijo, v katero spada.
  Kolikor je to mogoče, se koordinacija zagotavlja s programi na ozemeljski ravni in ukrepi, ki vključujejo države AKP in/ali najbolj oddaljene regije iz člena 299(2) Pogodbe. To lahko vključuje prepoznavanje prednostnih nalog in posebnih sredstev za namen krepitve sodelovanja z državami AKP in/ali najbolj oddaljenimi regijami ter načine določanja in usklajevanja izbire ukrepov skupnega interesa.
  Komisija pred prevzemom obveznosti za izdatke sprejme finančni sklep, ki obsega podporo projektom in programom.
  2.   Zaradi doseganja ustreznega obsega in povečanja učinkovitosti se lahko združijo regionalna in ozemeljska sredstva za financiranje regionalnih programov z razločno ozemeljsko komponento.
  3.   Členi 8 in 16 do 30 se smiselno uporabljajo za regionalne programe.“ |
| --- | --- |

5.

Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Regionalni programi

1.   Členi 3 do 5 se smiselno uporabljajo za finančno podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji iz člena 3(2) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav.

Komisija pri svoji oceni upošteva zlasti pričakovani vpliv na integracijo upravičenke ČDO v regijo, v katero spada.

Kolikor je to mogoče, se koordinacija zagotavlja s programi na ozemeljski ravni in ukrepi, ki vključujejo države AKP in/ali najbolj oddaljene regije iz člena 299(2) Pogodbe. To lahko vključuje prepoznavanje prednostnih nalog in posebnih sredstev za namen krepitve sodelovanja z državami AKP in/ali najbolj oddaljenimi regijami ter načine določanja in usklajevanja izbire ukrepov skupnega interesa.

Komisija pred prevzemom obveznosti za izdatke sprejme finančni sklep, ki obsega podporo projektom in programom.

2.   Zaradi doseganja ustreznega obsega in povečanja učinkovitosti se lahko združijo regionalna in ozemeljska sredstva za financiranje regionalnih programov z razločno ozemeljsko komponento.

3.   Členi 8 in 16 do 30 se smiselno uporabljajo za regionalne programe.“

| 6. | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  Uporaba rezerve
  1.   Komisija porazdeli sredstva iz rezerve B za namene iz člena 3(4)(b) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav na podlagi vmesnega pregleda iz člena 22 te uredbe. Komisija prilagodi okvirne zneske, ki so že ustrezno porazdeljeni, ter obvesti ČDO in države članice o svojem sklepu glede novih porazdelitev.
  2.   Za dodelitev sredstev iz člena 28 in Priloge II D k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav vsaka ČDO, ki meni, da je upravičena do podpore, določene v navedenem sklepu, predloži izpolnjeni zahtevek na obrazcih, ki jih da na razpolago Komisija, in predloži informacije, potrebne za oceno zahtevka.
  Zahtevek se predloži Komisiji najpozneje do konca leta, ki sledi letu, za katero se zahteva dodatna podpora.
  Komisija čim prej obvesti ČDO o svojem sklepu.“ |
| --- | --- |

6.

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Uporaba rezerve

1.   Komisija porazdeli sredstva iz rezerve B za namene iz člena 3(4)(b) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav na podlagi vmesnega pregleda iz člena 22 te uredbe. Komisija prilagodi okvirne zneske, ki so že ustrezno porazdeljeni, ter obvesti ČDO in države članice o svojem sklepu glede novih porazdelitev.

2.   Za dodelitev sredstev iz člena 28 in Priloge II D k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav vsaka ČDO, ki meni, da je upravičena do podpore, določene v navedenem sklepu, predloži izpolnjeni zahtevek na obrazcih, ki jih da na razpolago Komisija, in predloži informacije, potrebne za oceno zahtevka.

Zahtevek se predloži Komisiji najpozneje do konca leta, ki sledi letu, za katero se zahteva dodatna podpora.

Komisija čim prej obvesti ČDO o svojem sklepu.“

| 7. | Člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8
  Obveznosti
  1.   Komisija dodeli sredstva finančne pomoči za ČDO v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS.
  2.   Pred dodelitvijo sredstev v okviru EPD Komisija sprejme sklep o financiranju, ki načeloma zajema proračunsko podporo, razen v izjemnih in utemeljenih okoliščinah.
  3.   Sredstva zunaj okvira EPD, ki se nanašajo na nerazdeljeno rezervo B, rezervirano v skladu s členom 3(4) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav, Komisija dodeli na način, ki je v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS.“ |
| --- | --- |

7.

Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Obveznosti

1.   Komisija dodeli sredstva finančne pomoči za ČDO v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS.

2.   Pred dodelitvijo sredstev v okviru EPD Komisija sprejme sklep o financiranju, ki načeloma zajema proračunsko podporo, razen v izjemnih in utemeljenih okoliščinah.

3.   Sredstva zunaj okvira EPD, ki se nanašajo na nerazdeljeno rezervo B, rezervirano v skladu s členom 3(4) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav, Komisija dodeli na način, ki je v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS.“

| 8. | Člen 9 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9
  Plačilni posredniki
  Finančne institucije v ČDO, pri katerih Komisija odpre račune v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS, zaradi izvajanja sodelovanja s ČDO, opravljajo naloge ‚plačilnih posrednikov‘.
  Za sredstva, položena pri plačilnih posrednikih v Skupnosti, se izplačajo obresti.
  Plačilni posredniki ne prejmejo nobenega nadomestila za svoje storitve in za položena denarna sredstva niso izplačane nobene obresti.“ |
| --- | --- |

8.

Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Plačilni posredniki

Finančne institucije v ČDO, pri katerih Komisija odpre račune v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS, zaradi izvajanja sodelovanja s ČDO, opravljajo naloge ‚plačilnih posrednikov‘.

Za sredstva, položena pri plačilnih posrednikih v Skupnosti, se izplačajo obresti.

Plačilni posredniki ne prejmejo nobenega nadomestila za svoje storitve in za položena denarna sredstva niso izplačane nobene obresti.“

| 9. | Člen 10 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 10
  Splošni predpisi za pogodbe
  1.   Postopki, po katerih se ureja dodeljevanje pogodb, so navedeni v finančnih sporazumih.
  2.   Če se finančna pomoč dodeli kot proračunska podpora, se uporabljajo postopki za javna naročila zadevne ČDO.
  3.   V vseh drugih primerih poteka dodeljevanje pogodb v skladu z ustreznimi določbami Finančne uredbe, ki velja za 10. ERS.“ |
| --- | --- |

9.

Člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Splošni predpisi za pogodbe

1.   Postopki, po katerih se ureja dodeljevanje pogodb, so navedeni v finančnih sporazumih.

2.   Če se finančna pomoč dodeli kot proračunska podpora, se uporabljajo postopki za javna naročila zadevne ČDO.

3.   V vseh drugih primerih poteka dodeljevanje pogodb v skladu z ustreznimi določbami Finančne uredbe, ki velja za 10. ERS.“

| 10. | Člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Delegacije
  1.   Kadar Komisijo zastopa delegacija pod vodstvom vodje delegacije, slednja o tem obvesti zadevno ČDO. V takih primerih se uporabljajo določbe Finančne uredbe, ki velja za 10. ERS, ki se nanašajo na odredbodajalce in podrejene računovodje.
  2.   Vodja delegacije je glavna kontaktna oseba za različne akterje sodelovanja v zadevnih ČDO. Tesno sodeluje s teritorialnim odredbodajalcem.
  3.   Vodja delegacije ima potrebna navodila in pooblastila za omogočanje in pospeševanje vseh dejavnosti po tej uredbi.
  4.   Vodja delegacije redno obvešča upravne organe ČDO o dejavnostih Skupnosti, ki bi lahko neposredno zadevale sodelovanje med Skupnostjo in državami ČDO.“ |
| --- | --- |

10.

Člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Delegacije

1.   Kadar Komisijo zastopa delegacija pod vodstvom vodje delegacije, slednja o tem obvesti zadevno ČDO. V takih primerih se uporabljajo določbe Finančne uredbe, ki velja za 10. ERS, ki se nanašajo na odredbodajalce in podrejene računovodje.

2.   Vodja delegacije je glavna kontaktna oseba za različne akterje sodelovanja v zadevnih ČDO. Tesno sodeluje s teritorialnim odredbodajalcem.

3.   Vodja delegacije ima potrebna navodila in pooblastila za omogočanje in pospeševanje vseh dejavnosti po tej uredbi.

4.   Vodja delegacije redno obvešča upravne organe ČDO o dejavnostih Skupnosti, ki bi lahko neposredno zadevale sodelovanje med Skupnostjo in državami ČDO.“

| 11. | Člen 14 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 14
  Teritorialni odredbodajalec
  1.   Vlada vsake ČDO imenuje teritorialnega odredbodajalca, ki jo zastopa pri vseh dejavnostih, financiranih iz sredstev ERS, ki ga upravljata Komisija in Banka. Teritorialni odredbodajalec imenuje enega ali več namestnikov teritorialnega odredbodajalca, ki ga nadomeščajo v primeru, ko ne more opravljati te funkcije, in o tem imenovanju obvesti Komisijo. Teritorialni odredbodajalec lahko, če so izpolnjeni pogoji institucionalne usposobljenosti in dobrega finančnega poslovodenja, na pristojni organ znotraj uprave ČDO prenese del svojih pooblastil v zvezi z izvajanjem zadevnih programov in projektov. Teritorialni odredbodajalec o vsakem takem prenosu obvesti Komisijo.
  Če Komisija izve za težave pri izvajanju postopkov v zvezi z upravljanjem sredstev ERS, skupaj s teritorialnim odredbodajalcem naveže vse potrebne stike za izboljšanje stanja in sprejetje ustreznih ukrepov.
  Teritorialni odredbodajalec je finančno odgovoren samo za naloge izvrševanja, ki so mu zaupane.
  Če se s sredstvi ERS upravlja decentralizirano in ob upoštevanju vseh dodatnih pooblastil, ki jih lahko dodeli Komisija, je teritorialni odredbodajalec:






  (a) | odgovoren za usklajevanje, programiranje, redno spremljanje, letne revizije ter revizije sredi in konec obdobja izvajanja sodelovanja ter, če je primerno, za usklajevanje z donatorji; |
| --- | --- | --- |

11.

Člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Teritorialni odredbodajalec

1.   Vlada vsake ČDO imenuje teritorialnega odredbodajalca, ki jo zastopa pri vseh dejavnostih, financiranih iz sredstev ERS, ki ga upravljata Komisija in Banka. Teritorialni odredbodajalec imenuje enega ali več namestnikov teritorialnega odredbodajalca, ki ga nadomeščajo v primeru, ko ne more opravljati te funkcije, in o tem imenovanju obvesti Komisijo. Teritorialni odredbodajalec lahko, če so izpolnjeni pogoji institucionalne usposobljenosti in dobrega finančnega poslovodenja, na pristojni organ znotraj uprave ČDO prenese del svojih pooblastil v zvezi z izvajanjem zadevnih programov in projektov. Teritorialni odredbodajalec o vsakem takem prenosu obvesti Komisijo.

Če Komisija izve za težave pri izvajanju postopkov v zvezi z upravljanjem sredstev ERS, skupaj s teritorialnim odredbodajalcem naveže vse potrebne stike za izboljšanje stanja in sprejetje ustreznih ukrepov.

Teritorialni odredbodajalec je finančno odgovoren samo za naloge izvrševanja, ki so mu zaupane.

Če se s sredstvi ERS upravlja decentralizirano in ob upoštevanju vseh dodatnih pooblastil, ki jih lahko dodeli Komisija, je teritorialni odredbodajalec:

(a)

odgovoren za usklajevanje, programiranje, redno spremljanje, letne revizije ter revizije sredi in konec obdobja izvajanja sodelovanja ter, če je primerno, za usklajevanje z donatorji;

| (b) | v tesnem sodelovanju s Komisijo odgovoren za pripravo, predložitev in presojo programov in projektov; |
| --- | --- |

(b)

v tesnem sodelovanju s Komisijo odgovoren za pripravo, predložitev in presojo programov in projektov;

| (c) | pripravlja razpisno dokumentacijo in po potrebi dokumentacijo za pozive k oddaji predlogov; |
| --- | --- |

(c)

pripravlja razpisno dokumentacijo in po potrebi dokumentacijo za pozive k oddaji predlogov;

| (d) | pred objavo javnih razpisov in, če je primerno, pozivov k oddaji predlogov, predloži v odobritev Komisiji razpisno dokumentacijo in, če je primerno, dokumentacijo za pozive k oddaji predlogov; |
| --- | --- |

(d)

pred objavo javnih razpisov in, če je primerno, pozivov k oddaji predlogov, predloži v odobritev Komisiji razpisno dokumentacijo in, če je primerno, dokumentacijo za pozive k oddaji predlogov;

| (e) | v tesnem sodelovanju s Komisijo objavlja javne razpise ter, če je primerno, pozive k oddaji predlogov; |
| --- | --- |

(e)

v tesnem sodelovanju s Komisijo objavlja javne razpise ter, če je primerno, pozive k oddaji predlogov;

| (f) | prejema ponudbe in, če je primerno, predloge ter posreduje kopije predloženih vlog Komisiji; predseduje odpiranju ponudb in odloča o rezultatih pregledov razpisov v času veljavnosti ponudb in ob upoštevanju zahtevanega roka za odobritev pogodb; |
| --- | --- |

(f)

prejema ponudbe in, če je primerno, predloge ter posreduje kopije predloženih vlog Komisiji; predseduje odpiranju ponudb in odloča o rezultatih pregledov razpisov v času veljavnosti ponudb in ob upoštevanju zahtevanega roka za odobritev pogodb;

| (g) | vabi Komisijo na odpiranje ponudb in, če je primerno, predlogov ter Komisijo obvešča o rezultatih pregledov razpisov in o predlogih za odobritev predlogov za sklenitev pogodb in dodelitev nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

(g)

vabi Komisijo na odpiranje ponudb in, če je primerno, predlogov ter Komisijo obvešča o rezultatih pregledov razpisov in o predlogih za odobritev predlogov za sklenitev pogodb in dodelitev nepovratnih sredstev;

| (h) | Komisiji v odobritev predloži pogodbe in ocene programov ter morebitne dodatke k pogodbam in programom; |
| --- | --- |

(h)

Komisiji v odobritev predloži pogodbe in ocene programov ter morebitne dodatke k pogodbam in programom;

| (i) | podpisuje pogodbe in dodatke k pogodbam, ki jih odobri Komisija; |
| --- | --- |

(i)

podpisuje pogodbe in dodatke k pogodbam, ki jih odobri Komisija;

| (j) | poravna in odobri stroške v okviru sredstev, ki so mu dodeljena, ter |
| --- | --- |

(j)

poravna in odobri stroške v okviru sredstev, ki so mu dodeljena, ter

| (k) | med izvajanjem dejavnosti sprejema potrebne prilagoditvene ukrepe za zagotovitev pravilnega izvajanja odobrenih programov ali projektov z ekonomskega in tehničnega vidika. |
| --- | --- |

(k)

med izvajanjem dejavnosti sprejema potrebne prilagoditvene ukrepe za zagotovitev pravilnega izvajanja odobrenih programov ali projektov z ekonomskega in tehničnega vidika.

2.   Teritorialni odredbodajalec med izvajanjem dejavnosti in po obvestilu Komisiji odloča o:

| (a) | manjših tehničnih prilagoditvah in spremembah, če ne vplivajo na sprejeto tehnično rešitev in ostajajo v okviru popravkov, predvidenih v sporazumu o financiranju; |
| --- | --- |

(a)

manjših tehničnih prilagoditvah in spremembah, če ne vplivajo na sprejeto tehnično rešitev in ostajajo v okviru popravkov, predvidenih v sporazumu o financiranju;

| (b) | spremembah kraja izvedbe programov ali projektov z več sklopi, če je to utemeljeno s tehničnimi, ekonomskimi ali socialnimi razlogi; |
| --- | --- |

(b)

spremembah kraja izvedbe programov ali projektov z več sklopi, če je to utemeljeno s tehničnimi, ekonomskimi ali socialnimi razlogi;

| (c) | nalaganju ali oprostitvi kazni za zamudo; |
| --- | --- |

(c)

nalaganju ali oprostitvi kazni za zamudo;

| (d) | razrešitvi porokov; |
| --- | --- |

(d)

razrešitvi porokov;

| (e) | nakupu blaga na lokalnem trgu ne glede na njegovo poreklo; |
| --- | --- |

(e)

nakupu blaga na lokalnem trgu ne glede na njegovo poreklo;

| (f) | uporabi gradbene opreme in strojev, ki ne izvirajo iz ČDO, držav članic ali držav AKP, če ČDO, države članice ali države AKP ne proizvajajo primerljive opreme in strojev; |
| --- | --- |

(f)

uporabi gradbene opreme in strojev, ki ne izvirajo iz ČDO, držav članic ali držav AKP, če ČDO, države članice ali države AKP ne proizvajajo primerljive opreme in strojev;

| (g) | podizvajanju; |
| --- | --- |

(g)

podizvajanju;

| (h) | končnem prevzemu, če je Komisija navzoča pri začasnem prevzemu, sprejetju ustreznega zapisnika in je, če je primerno, navzoča pri končnem prevzemu, zlasti če je zaradi obsega zadržkov, zabeleženih pri začasnem prevzemu, potrebno precejšnje dodatno delo ter |
| --- | --- |

(h)

končnem prevzemu, če je Komisija navzoča pri začasnem prevzemu, sprejetju ustreznega zapisnika in je, če je primerno, navzoča pri končnem prevzemu, zlasti če je zaradi obsega zadržkov, zabeleženih pri začasnem prevzemu, potrebno precejšnje dodatno delo ter

| (i) | najemu svetovalcev in drugih strokovnjakov za tehnično pomoč. |
| --- | --- |

(i)

najemu svetovalcev in drugih strokovnjakov za tehnično pomoč.

3.   Poleg tega teritorialni odredbodajalec:

| (a) | pripravi in po pridobitvi odobritve nadzornega odbora Komisiji predloži letno poročilo o izvedbi; |
| --- | --- |

(a)

pripravi in po pridobitvi odobritve nadzornega odbora Komisiji predloži letno poročilo o izvedbi;

| (b) | opravlja vmesne preglede iz člena 22; |
| --- | --- |

(b)

opravlja vmesne preglede iz člena 22;

| (c) | zagotovi, da organi, ki sodelujejo pri upravljanju in izvedbi programov ERS, uporabljajo bodisi ločene računovodske sisteme ali ustrezno računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi s pomočjo, ter |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da organi, ki sodelujejo pri upravljanju in izvedbi programov ERS, uporabljajo bodisi ločene računovodske sisteme ali ustrezno računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi s pomočjo, ter

| (d) | sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev uporabe členov 16, 19, 24 in 30. |
| --- | --- |

(d)

sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev uporabe členov 16, 19, 24 in 30.

4.   Ko se predloži letno poročilo o izvedbi iz člena 21, Komisija in teritorialni odredbodajalec pregledata glavne rezultate prejšnjega leta.

Komisija lahko po tem pregledu pripravi pripombe in jih predloži teritorialnemu odredbodajalcu. Teritorialni odredbodajalec obvesti Komisijo o katerem koli ukrepu, sprejetem na podlagi teh pripomb. Če Komisija v ustrezno utemeljenih primerih meni, da so ukrepi neustrezni, lahko priporoči ČDO in teritorialnemu odredbodajalcu prilagoditve, katerih cilj je povečati učinkovitost nadzornih in upravljavskih postopkov, skupaj z razlogi za vsako tako priporočilo.

Teritorialni odredbodajalec po prejetju vseh takih priporočil pozneje nazorno predstavi sprejete ukrepe za izboljšanje nadzornih in upravljavskih postopkov ali pojasni, zakaj ti ukrepi niso sprejeti.“

| 12. | Člen 22 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 22
  Vmesni pregled
  1.   Vmesni pregled se organizira zaradi preučitve začetnih rezultatov EPD, njihovega pomena in obsega, v katerem so bili cilji doseženi.
  V njem se ocenita tudi uporaba finančnih sredstev ter potek spremljanja in izvedbe.
  2.   Vmesni pregled se opravi v okviru pristojnosti Komisije in v sodelovanju s teritorialnim odredbodajalcem ter zadevno državo članico.
  Na splošno se vmesni pregled opravi med 30. in 42. mesecem po začetku veljavnosti Notranjega sporazuma o uvedbi 10. ERS.
  V EPD se lahko določi drugi skrajni rok, zlasti glede kazalnikov, sprejetih v primeru proračunske podpore.
  Vmesni pregled opravi neodvisni ocenjevalec, nato se predloži nadzornemu odboru in pošlje Komisiji.
  3.   Komisija prouči ustreznost in kakovost poročila na podlagi meril, opredeljenih v EPD, vključno s finančno porazdelitvijo ERS.“ |
| --- | --- |

12.

Člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 22

Vmesni pregled

1.   Vmesni pregled se organizira zaradi preučitve začetnih rezultatov EPD, njihovega pomena in obsega, v katerem so bili cilji doseženi.

V njem se ocenita tudi uporaba finančnih sredstev ter potek spremljanja in izvedbe.

2.   Vmesni pregled se opravi v okviru pristojnosti Komisije in v sodelovanju s teritorialnim odredbodajalcem ter zadevno državo članico.

Na splošno se vmesni pregled opravi med 30. in 42. mesecem po začetku veljavnosti Notranjega sporazuma o uvedbi 10. ERS.

V EPD se lahko določi drugi skrajni rok, zlasti glede kazalnikov, sprejetih v primeru proračunske podpore.

Vmesni pregled opravi neodvisni ocenjevalec, nato se predloži nadzornemu odboru in pošlje Komisiji.

3.   Komisija prouči ustreznost in kakovost poročila na podlagi meril, opredeljenih v EPD, vključno s finančno porazdelitvijo ERS.“

| 13. | Člen 27 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 27
  Prilagajanje porazdelitve sredstev ERS
  Komisija lahko z uporabo rezultatov spremljanja, revizije in vrednotenj kot osnovo in z upoštevanjem pripomb nadzornega odbora prilagodi zneske in pogoje iz začetne EPD na svojo lastno pobudo ali na predlog zadevne ČDO glede na tekoče potrebe in uspešnost slednje ter ob upoštevanju najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov za to ČDO.
  Ta prilagoditev se običajno opravi ob vmesnem pregledu iz člena 22 ali ob nepravilnostih v skladu s postopkom iz člena 24 Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, kakor hitro je mogoče.“ |
| --- | --- |

13.

Člen 27 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

Prilagajanje porazdelitve sredstev ERS

Komisija lahko z uporabo rezultatov spremljanja, revizije in vrednotenj kot osnovo in z upoštevanjem pripomb nadzornega odbora prilagodi zneske in pogoje iz začetne EPD na svojo lastno pobudo ali na predlog zadevne ČDO glede na tekoče potrebe in uspešnost slednje ter ob upoštevanju najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov za to ČDO.

Ta prilagoditev se običajno opravi ob vmesnem pregledu iz člena 22 ali ob nepravilnostih v skladu s postopkom iz člena 24 Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, kakor hitro je mogoče.“

| 14. | Člen 29 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 29
  Povrnitev in plačilo
  1.   Vsako plačilo, ki ga je treba izplačati Komisiji, se izplača do datuma, navedenega v odredbi za povrnitev, ki je sestavljena v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS. Ta datum zapadlosti je zadnji dan drugega meseca po izdaji odredbe.
  2.   Za kakršno koli zamudo pri plačilu se plačajo zamudne obresti, ki začnejo teči z datumom zapadlosti iz odstavka 1 in prenehajo z dnem dejanskega plačila. Obrestna stopnja je eno in pol odstotne točke nad stopnjo, ki jo Evropska centralna banka v svojih glavnih dejavnostih refinanciranja uporablja na prvi delovni dan v mesecu datuma zapadlosti.
  3.   Teritorialni odredbodajalec vodi knjigovodstvo zneskov, ki jih je treba povrniti iz že izplačane pomoči Skupnosti, in zagotovi, da se ti zneski povrnejo brez neupravičenih zamud.
  Upravičenec skupaj z zamudnimi obrestmi plača vsak znesek, ki ga je treba vrniti, zmanjšan za zadevne zneske iz njegovega naslednjega izkaza izdatkov ter izplačilnega zahtevka, naslovljenega na Komisijo, ali, če to ni dovolj, Skupnosti povrne manjkajoče zneske.
  Teritorialni odredbodajalec pošlje Komisiji poročilo o pričakovanih povračilih enkrat letno na ta datum, razvrščenih po letu začetka postopkov za pridobivanja plačila.“ |
| --- | --- |

14.

Člen 29 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 29

Povrnitev in plačilo

1.   Vsako plačilo, ki ga je treba izplačati Komisiji, se izplača do datuma, navedenega v odredbi za povrnitev, ki je sestavljena v skladu s Finančno uredbo, ki velja za 10. ERS. Ta datum zapadlosti je zadnji dan drugega meseca po izdaji odredbe.

2.   Za kakršno koli zamudo pri plačilu se plačajo zamudne obresti, ki začnejo teči z datumom zapadlosti iz odstavka 1 in prenehajo z dnem dejanskega plačila. Obrestna stopnja je eno in pol odstotne točke nad stopnjo, ki jo Evropska centralna banka v svojih glavnih dejavnostih refinanciranja uporablja na prvi delovni dan v mesecu datuma zapadlosti.

3.   Teritorialni odredbodajalec vodi knjigovodstvo zneskov, ki jih je treba povrniti iz že izplačane pomoči Skupnosti, in zagotovi, da se ti zneski povrnejo brez neupravičenih zamud.

Upravičenec skupaj z zamudnimi obrestmi plača vsak znesek, ki ga je treba vrniti, zmanjšan za zadevne zneske iz njegovega naslednjega izkaza izdatkov ter izplačilnega zahtevka, naslovljenega na Komisijo, ali, če to ni dovolj, Skupnosti povrne manjkajoče zneske.

Teritorialni odredbodajalec pošlje Komisiji poročilo o pričakovanih povračilih enkrat letno na ta datum, razvrščenih po letu začetka postopkov za pridobivanja plačila.“

| 15. | Priloga se nadomesti z novo prilogo, katere besedilo je navedeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

15.

Priloga se nadomesti z novo prilogo, katere besedilo je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

V skladu s členom 3(5) Priloge II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav so okvirni zneski, ki se dodelijo po 10. ERS:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| ČDO | Okvirna dodelitev sredstev iz 10. ERS |
| Nova Kaledonija | 19,81 |
| Francoska Polinezija | 19,79 |
| Wallis in Futuna | 16,49 |
| Mayotte | 22,92 |
| St. Pierre in Miquelon | 20,74 |
| Aruba | 8,88 |
| Nizozemski Antili | 24 |
| Falklandski otoki | 4,13 |
| Turks in Caicos | 11,85 |
| Anguilla | 11,7 |
| Montserrat | 15,66 |
| Sv. Helena in otoka Ascension in Tristan da Cunha | 16,63 |
| Pitcairn | 2,4 |
| Regionalno sodelovanje in integracija | 40 |
| Nedodeljena rezerva B | 15 |

(v milijonih EUR)

ČDO

Okvirna dodelitev sredstev iz 10. ERS

Nova Kaledonija

19,81

Francoska Polinezija

19,79

Wallis in Futuna

16,49

Mayotte

22,92

St. Pierre in Miquelon

20,74

Aruba

8,88

Nizozemski Antili

24

Falklandski otoki

4,13

Turks in Caicos

11,85

Anguilla

11,7

Montserrat

15,66

Sv. Helena in otoka Ascension in Tristan da Cunha

16,63

Pitcairn

2,4

Regionalno sodelovanje in integracija

40

Nedodeljena rezerva B

15

Člen 3

Ta uredba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba začne veljati na dan začetka veljavnosti Notranjega sporazuma o uvedbi 10. ERS.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. decembra 2007

Za Komisijo

Louis MICHEL

Član Komisije

---

(1)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2007/249/ES (UL L 109, 26.4.2007, str. 33).

1

(2)  UL L 348, 21.12.2002, str. 82.

2

(3)  UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

3

(4)  Še ni objavljen – COM(2007) 410 konč., 16.7.2007.

4

(5)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 1/2006 Sveta ministrov AKP–ES (UL L 247, 9.9.2006, str. 22).

5

---

PRILOGA

„PRILOGA

STANDARDNA STRUKTURA ENOTNIH PROGRAMSKIH DOKUMENTOV ZA ČEZMORSKE DRŽAVE IN OZEMLJA V OKVIRU 10. ERS

Celotno besedilo, vključno s povzetkom in poglavji od 1 do 6, naj bo omejeno na največ 15 strani (štetje besed) brez prilog.

DEL A:   STRATEGIJA SODELOVANJA

Povzetek

EPD se začnejo s povzetkom, dolgim pol strani. Ta mora vključevati glavne politične, institucionalne, ekonomske, socialne ali okoljske izzive, s katerimi se ČDO srečujejo srednje- in dolgoročno, glavni cilj EPD, temeljne razloge za izbiro osrednjega področja in celotno distribucijo sredstev.

Poglavje 1:   Cilji sodelovanja ES

V tem razdelku se izrecno navedejo cilji sodelovanja ES, kot so določeni v Pogodbi ES, Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav, mednarodnih sporazumih in zadnji izjavi o razvojni politiki ES.

Poglavje 2:   Ocena političnih, ekonomskih, socialnih in okoljskih razmer

Zajeti je treba razvoj in vprašanja glede domače politike in ustrezne vidike zunanjega okvira, vključno s političnimi razmerami, trgovinskimi vidiki, ekonomskimi in socialnimi razmerami, okoljskimi vidiki in nazadnje trajnostjo tekočih politik ter srednjeročnimi izzivi.

To mora biti analitična in ne samo opisna naloga. Analiza mora biti naravnana na dialog, pripravljena v tesnem sodelovanju z drugimi donatorji (če je to primerno) in vključevati nevladne akterje.

Če je primerno, je treba nameniti posebno pozornost izvajanju mednarodnih načel odgovornega vodenja na finančnem, davčnem in sodnem področju ter v obsegu in časovni razporeditvi s tem povezanih reform.

Posebno pozornost je treba nameniti tudi razpoložljivosti najnovejših statističnih podatkov.

Poglavje 3:   Program politik ČDO

V tem razdelku se navede kratka izjava o namenih in ciljih vlade, ki so opredeljeni v uradnih dokumentih v zvezi s politikami, srednjeročnih in dolgoročnih načrtih, strategijah reform ali razvojnih programih. V njem je treba navesti tudi predloge vlade za dosego teh ciljev.

Poglavje 4:   Ocena preteklega in sedanjega sodelovanja ES

Ta razdelek mora vsebovati krajše poročilo o rezultatih in ‚preteklih izkušnjah‘ pridobljenih v preteklem in sedanjem sodelovanju ES. Upoštevati je treba priporočila, ki izhajajo iz ustreznih ocenjevanj v zvezi s ČDO, posebnih sektorjev ali projektov.

Odstavek, posvečen skladnosti (kombinaciji politik Skupnosti), mora vsebovati oceno povezave med EPD in drugimi politikami, viri in instrumenti Skupnosti. Na kratko je treba opisati programe držav članic EU in drugih donatorjev (če je primerno). Posebno pozornost je treba nameniti usklajevanju ozemeljskih in regionalnih programov ter sodelovanju z državami AKP in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 299(2) Pogodbe.

Poglavje 5:   Strategija odziva

V tem razdelku se opredelijo strateške izbire v zvezi s sodelovanjem ES z navedbo področja/sektorja, na katerega se bo pomoč osredotočila. Te odločitve logično izhajajo iz:

| — | ciljev politike ES, |
| --- | --- |

—

ciljev politike ES,

| — | analize razmer v ČDO in njihove razvojne strategije, ki določa ustreznost in trajnost podporne strategije, |
| --- | --- |

—

analize razmer v ČDO in njihove razvojne strategije, ki določa ustreznost in trajnost podporne strategije,

| — | sklepov, sprejetih v okviru katere koli analize skladnosti/kombinacije politik Skupnosti, |
| --- | --- |

—

sklepov, sprejetih v okviru katere koli analize skladnosti/kombinacije politik Skupnosti,

| — | okvirnega zneska razpoložljivih sredstev, |
| --- | --- |

—

okvirnega zneska razpoložljivih sredstev,

| — | pridobljenih spoznanj iz preteklega in tekočega sodelovanja z ES, |
| --- | --- |

—

pridobljenih spoznanj iz preteklega in tekočega sodelovanja z ES,

| — | komplementarnosti s pomočjo drugih glavnih donatorjev in lastnimi programi vlade ČDO. Pomoč Skupnosti mora biti osredotočena na področja, kjer ima primerljivo prednost ali posebno strokovno znanje in izkušnje. |
| --- | --- |

—

komplementarnosti s pomočjo drugih glavnih donatorjev in lastnimi programi vlade ČDO. Pomoč Skupnosti mora biti osredotočena na področja, kjer ima primerljivo prednost ali posebno strokovno znanje in izkušnje.

Ta razdelek mora vsebovati kratko oceno zmogljivosti institucij in, če je primerno, obravnavati morebitne potrebe po ukrepih za razvoj institucij in zmogljivosti ali po potrebi podpreti ukrepe za okrepitev vodenja, tudi na finančnem, davčnem in sodnem področju, če je to ustrezno.

Kjer je kot način financiranja predlagana podpora programom in projektom, je treba opisati izjemne in ustrezno utemeljene okoliščine, ki ne omogočajo pomoči v obliki proračunske podpore. Če pogoji za proračunsko podporo niso izpolnjeni, je treba opisati ukrepe, ki se bodo izvajali za vzpostavitev pogojev za proračunsko podporo.

DEL B:   OZEMELJSKI PROGRAM

Poglavje 6:   Ozemeljski program

To poglavje je predstavitev ozemeljskega programa ČDO, ki temelji na strateški analizi ter je z njo popolnoma skladen. Ozemeljski program je sestavni del EPD in mora biti sestavljen iz naslednjih razdelkov:

MOŽNOST A:   PROGRAM PODPORE SEKTORSKI POLITIKI

Opredelitev

| Naziv | |
| --- | --- |
| Stroški skupaj | Opredelitev: prispevek ES in, če je primerno, prispevek upravičenke ČDO (in drugih donatorjev, če je primerno) |
| Metoda pomoči/način upravljanja | Programi za podporo sektorski politiki:






  — | Sektorska proračunska podpora (centralizirano upravljanje); |

Naziv

Stroški skupaj

Opredelitev: prispevek ES in, če je primerno, prispevek upravičenke ČDO (in drugih donatorjev, če je primerno)

Metoda pomoči/način upravljanja

Programi za podporo sektorski politiki:

—

Sektorska proračunska podpora (centralizirano upravljanje);

| — | Skupni sklad (centralizirano (neposredno/posredno)/decentralizirano/ali skupno upravljanje); |
| --- | --- |

—

Skupni sklad (centralizirano (neposredno/posredno)/decentralizirano/ali skupno upravljanje);

| — | Način načrtovanja (centralizirano (neposredno/posredno)/decentralizirano/ali skupno upravljanje) |
| --- | --- |

—

Način načrtovanja (centralizirano (neposredno/posredno)/decentralizirano/ali skupno upravljanje)

Oznaka DAC

Sektor

1.   Utemeljitev in okvir ČDO

Gospodarski in socialni položaj

Ključne ugotovitve ocene makroekonomskega položaja, zlasti srednje- in dolgoročnih napovedi.

Ob uporabi proračunske podpore kot načina financiranja se navede naslednje:

| — | makroekonomski položaj: struktura BDP, nedavna gospodarska storilnost in pričakovani trendi, ki vključujejo rast BDP in inflacijo, javne finance, davčni primanjkljaj, zadolženost in zamudne obresti, delež porabe v ključnih sektorjih, tekoči in kapitalski račun plačilne bilance, rezerve, monetarni položaj, vloga zunanje pomoči v gospodarstvu, povezanost z Mednarodnim denarnim skladom, |
| --- | --- |

—

makroekonomski položaj: struktura BDP, nedavna gospodarska storilnost in pričakovani trendi, ki vključujejo rast BDP in inflacijo, javne finance, davčni primanjkljaj, zadolženost in zamudne obresti, delež porabe v ključnih sektorjih, tekoči in kapitalski račun plačilne bilance, rezerve, monetarni položaj, vloga zunanje pomoči v gospodarstvu, povezanost z Mednarodnim denarnim skladom,

| — | značilnosti in trendi revščine: razvoj realnega BDP na prebivalca, usklajenost stopnje rasti in izziva zmanjševanja revščine, rezultati raziskav revščine, stanje glavnih družbenih kazalnikov v primerjavi z drugimi državami, gibanje kazalnikov v zadnjih letih (če so na voljo), |
| --- | --- |

—

značilnosti in trendi revščine: razvoj realnega BDP na prebivalca, usklajenost stopnje rasti in izziva zmanjševanja revščine, rezultati raziskav revščine, stanje glavnih družbenih kazalnikov v primerjavi z drugimi državami, gibanje kazalnikov v zadnjih letih (če so na voljo),

| — | da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske pomoči, in sicer stabilni makroekonomski položaj. |
| --- | --- |

—

da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske pomoči, in sicer stabilni makroekonomski položaj.

Politika sodelovanja upravičenke ČDO

Glavne politične in strateške prednostne naloge ter usmeritve:

| — | temeljne usmeritve državne razvojne politike in strategije (analiza trenutnega stanja, izjava o politiki in strategiji, akcijski načrt(i), srednjeročni finančni načrt in proračun, merjenje uspešnosti, spremljanje in ocenjevanje), |
| --- | --- |

—

temeljne usmeritve državne razvojne politike in strategije (analiza trenutnega stanja, izjava o politiki in strategiji, akcijski načrt(i), srednjeročni finančni načrt in proračun, merjenje uspešnosti, spremljanje in ocenjevanje),

| — | možnosti uresničitve politike in strategije (na primer povezave med rastjo in zmanjševanjem revščine, strateške usmeritve), |
| --- | --- |

—

možnosti uresničitve politike in strategije (na primer povezave med rastjo in zmanjševanjem revščine, strateške usmeritve),

| — | splošna odgovornost vlade za politiko in strategijo ter posebna odgovornost resornega ministrstva. |
| --- | --- |

—

splošna odgovornost vlade za politiko in strategijo ter posebna odgovornost resornega ministrstva.

Sektorski program vlade

Izvor in stanje sektorskega programa vlade:

| — | glavne ugotovitve ocene sektorske politike in sektorskega proračuna ter srednjeročnih finančnih načrtov (če so na voljo) in povezav z ozemeljskim strateškim okvirom, |
| --- | --- |

—

glavne ugotovitve ocene sektorske politike in sektorskega proračuna ter srednjeročnih finančnih načrtov (če so na voljo) in povezav z ozemeljskim strateškim okvirom,

| — | ocena institucionalne zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

ocena institucionalne zmogljivosti,

| — | celoten okvir za spremljanje izvajanja sektorskih politik in strategij. |
| --- | --- |

—

celoten okvir za spremljanje izvajanja sektorskih politik in strategij.

Ob uporabi proračunske podpore kot načina financiranja se zagotovi ključne ugotovitve ocene upravljanja javnih financ:

| — | kakovost obstoječega sistema upravljanja javnih financ, vključno z določenimi vprašanji in reformami upravljanja javnih financ, |
| --- | --- |

—

kakovost obstoječega sistema upravljanja javnih financ, vključno z določenimi vprašanji in reformami upravljanja javnih financ,

| — | ocena izboljšav upravljanja javnih financ. |
| --- | --- |

—

ocena izboljšav upravljanja javnih financ.

Ob uporabi proračunske podpore se navede, da so merila za pridobitev pomoči izpolnjena:

| — | natančno opredeljena sektorska politika in |
| --- | --- |

—

natančno opredeljena sektorska politika in

| — | natančno opredeljen program za izboljšanje upravljanja javnih financ. |
| --- | --- |

—

natančno opredeljen program za izboljšanje upravljanja javnih financ.

Pretekle izkušnje

Sklicevanje na presoje, ugotovitve, rezultate spremljanja in ocenjevanja ustreznih prejšnjih ukrepov.

Dopolnilni ukrepi

Splošni pregled obstoječih ukrepov ES, ukrepov drugih donatorjev in/ali upravičenke ČDO, ki te dopolnjujejo.

Usklajevanje donatorjev

Opis usklajevanja z upravičenko ČDO in/ali drugimi donatorji, predvsem z državami članicami.

2.   Opis

Cilji in pričakovani rezultati

Cilji in ključni elementi sektorskega programa vlade ter cilji tega programa podpore sektorskim politikam glede na navedeni program.

Predvideni rezultati sektorskega programa vlade in programa podpore sektorskim politikam; posebne dejavnosti, ki se izvajajo po programu podpore sektorskim politikam.

Zainteresirane strani

Opis glavnih zainteresiranih strani, vključno z upravičenkami; posvetovanje s civilno družbo in drugimi partnerji; lastništvo in ocena institucionalne zmogljivosti.

Tveganja in domneve

Prepoznavanje glavnih tveganj in pregled ukrepov za ublažitev, elementi, iz katerih je razvidna trajnost predlaganih ukrepov. Ob uporabi proračunske podpore kot načina financiranja se navedejo tveganja glede meril za pridobivanje pomoči.

Vprašanja, ki vključujejo več področij

Okoljska trajnost, enakost spolov, odgovorno vodenje države in človekove pravice.

3.   Vprašanja izvajanja

Način izvajanja

V skladu z izbranim načinom financiranja se izbere ustrezno možnost:

| — | centralizirano upravljanje, |
| --- | --- |

—

centralizirano upravljanje,

| — | skupno upravljanje s podpisom sporazuma z mednarodno organizacijo, |
| --- | --- |

—

skupno upravljanje s podpisom sporazuma z mednarodno organizacijo,

| — | decentralizirano upravljanje s podpisom finančnega sporazuma s ČDO (to možnost se izbere pri delno centraliziranem izvajanju in delno decentraliziranem izvajanju).
  Pri decentralizaciji pogodb javnih naročil in postopkov dodelitev nepovratnih sredstev:






  — | Komisija predhodno nadzira postopke za sklenitev pogodb javnih naročil > 50 000 EUR in naknadno pogodbe javnih naročil ≤ 50 000 EUR,
  ali |
| --- | --- | --- |

—

decentralizirano upravljanje s podpisom finančnega sporazuma s ČDO (to možnost se izbere pri delno centraliziranem izvajanju in delno decentraliziranem izvajanju).

Pri decentralizaciji pogodb javnih naročil in postopkov dodelitev nepovratnih sredstev:

—

Komisija predhodno nadzira postopke za sklenitev pogodb javnih naročil > 50 000 EUR in naknadno pogodbe javnih naročil ≤ 50 000 EUR,

ali

| — | Komisija nadzira naknadne postopke za sklenitev pogodb javnih naročil (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila za decentralizacijo, opredeljena v Finančni uredbi). |
| --- | --- |

—

Komisija nadzira naknadne postopke za sklenitev pogodb javnih naročil (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila za decentralizacijo, opredeljena v Finančni uredbi).

Pri decentralizaciji plačil (mogoče samo, če so postopki oddaje javnih naročil za ustrezne pogodbe decentralizirani):

| — | na podlagi predračunov programov so plačila decentralizirana za stroške poslovanja in pogodbe manjšega obsega do naslednjih zgornjih vrednosti:








  Dela | Dobave | Storitve | Nepovratna sredstva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| < 300 000 EUR | < 150 000 EUR | < 200 000 EUR | ≤ 100 000 EUR |

—

na podlagi predračunov programov so plačila decentralizirana za stroške poslovanja in pogodbe manjšega obsega do naslednjih zgornjih vrednosti:

Dela

Dobave

Storitve

Nepovratna sredstva

< 300 000 EUR

< 150 000 EUR

< 200 000 EUR

≤ 100 000 EUR

ali

| — | plačila so v celoti decentralizirana (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila za decentralizacijo, opredeljena v Finančni uredbi). |
| --- | --- |

—

plačila so v celoti decentralizirana (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila za decentralizacijo, opredeljena v Finančni uredbi).

Javna naročila in postopki za dodelitev nepovratnih sredstev

Za dejavnosti, za katere se uporabljajo postopki ES, se brez sprememb vstavi naslednje: ‚Vsa naročila, s katerimi se izvaja ukrep, se dodelijo in izvajajo v skladu s postopki in standardnimi dokumenti, ki jih za poslovanje s tujino določi in objavi Komisija ter so v veljavi ob začetku zadevnega postopka.‘

Če sporazum z mednarodno organizacijo predvideva uporabo lastnih pravil in postopkov, ki izpolnjujejo mednarodne standarde, se brez sprememb vstavi naslednje: ‚Vsa naročila, s katerimi se izvajajo dejavnosti, se dodelijo in izvajajo v skladu s postopki in standardnimi dokumenti, ki jih določi in objavi zadevna mednarodna organizacija.‘

Če se uporabljajo pravila in postopki, ki so drugačni od pravil in postopkov ES, morajo biti navedeni in v skladu z merili, opredeljenimi v Finančni uredbi.

Proračun in koledar

Okvirna razčlenitev celotnega zneska po glavnih elementih, vključno z ocenjevanjem, revizijo in preglednostjo. Če je primerno, določite tudi prispevek upravičenke ČDO po proračunski postavki in ali je to storitev ali denarni prispevek.

Če je mogoče, se navedejo deleži financiranja, ki so namenjeni zlasti nepovratnim sredstvom in javnim naročilom; za javna naročila navedite vrsto naročila (storitve, dobava, dela) in za nepovratna sredstva glavno kategorijo predvidenih upravičencev.

Po potrebi se navede okvirni časovni razpored za začetek postopkov naročil ali postopka zbiranja ponudb.

Ob uporabi proračunske podpore kot načina financiranja se zagotovi okvirni koledar izplačil po mesecih, pri čemer se razlikuje med fiksnimi in spremenljivimi obroki, če je primerno.

Navede se čas trajanja poslovanja v mesecih od podpisa finančnega sporazuma (če ni podpisanega finančnega sporazuma, se upošteva tudi pogodba ali dogovor o izvajanju).

Spremljanje izvajanja in merila za izplačilo

Opis dogovorov o spremljanju izvajanja.

Kazalniki za spremljanje programa podpore sektorskim politikam; skladnost ocenjevalnega okvira za izvajanje programa celotnega vladnega sektorja, proces spremljanja izvajanja; načini preverjanja, ukrepi za spodbujanje merjenja uspešnosti (če je ustrezno).

Če se kot način financiranja uporabi proračunska podpora ali skupno financiranje: splošni pogoji izplačila vseh obrokov; področja, kjer bodo opredeljeni posebni pogoji za izplačilo posameznih obrokov.

Določiti je treba kazalnike vhodnega in izhodnega stanja, izida ter v okviru možnosti vpliva za področja politik, ki jih vsebuje osrednji sektor. Kazalniki morajo upoštevati merila SMART (konkretna, kratko-/srednjeročno merljiva, dosegljiva, realistična in časovno opredeljena) ter vključevati začetno raven, cilj in jasno določen časovni okvir, da je mogoče izvesti primerjave ob letnih pregledih ter pregledih sredi obdobja in ob njegovem koncu.

Ocenjevanje in revizija

Opis ocenjevanj (vmesna, končna, naknadna) in dogovorov o reviziji.

Komunikacija in preglednost

Opis dejavnosti komuniciranja in preglednosti.

MOŽNOST B:   SPLOŠNA PRORAČUNSKA PODPORA

Opredelitev

| Naziv | |
| --- | --- |
| Stroški skupaj | Prispevek ES |
| Metoda pomoči/način upravljanja | Splošna proračunska podpora – centralizirano upravljanje |
| Oznaka DAC | | Sektor | |

Naziv

Stroški skupaj

Prispevek ES

Metoda pomoči/način upravljanja

Splošna proračunska podpora – centralizirano upravljanje

Oznaka DAC

Sektor

1.   Utemeljitev in okvir ČDO

Gospodarski in socialni položaj

Makroekonomski položaj: struktura BDP, nedavna gospodarska storilnost, ki vključuje rast BDP in inflacijo, javne finance, davčni primanjkljaj, zadolženost in zamudne obresti, delež porabe na ključnih področjih, tekoči in kapitalski račun plačilne bilance, rezerve, monetarni položaj, vloga zunanje pomoči v gospodarstvu, pregled glavnih preteklih in pričakovanih trendov v makroekonomskih spremenljivkah, povezanost države partnerice z Mednarodnim denarnim skladom, posebna področja makroekonomskega interesa za določeno ČDO.

Značilnosti in trendi revščine: razvoj realnega BDP na prebivalca, usklajenost stopnje rasti in izziva zmanjševanja revščine, rezultati raziskav revščine, stanje glavnih družbenih kazalnikov v primerjavi z drugimi državami, gibanje kazalnikov v zadnjih letih (če so na voljo).

Navede se, da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske pomoči, in sicer sprejetje ali izvajanje makroekonomske politike, usmerjene k stabilnosti, ki jo podpira ES.

Politika sodelovanja in strategija upravičenk ČDO

Glavne politične in strateške prednostne naloge ter usmeritve:

| — | politika in strategija ČDO:






  — | temeljne usmeritve politike in strategije ČDO (analiza trenutnega stanja, izjava o politiki in strategiji, akcijski načrt(i), srednjeročni finančni načrt in proračun, merjenje uspešnosti, spremljanje in ocenjevanje), |
| --- | --- | --- |

—

politika in strategija ČDO:

—

temeljne usmeritve politike in strategije ČDO (analiza trenutnega stanja, izjava o politiki in strategiji, akcijski načrt(i), srednjeročni finančni načrt in proračun, merjenje uspešnosti, spremljanje in ocenjevanje),

| — | možnost uresničitve politike in strategije (npr. povezave med rastjo in zmanjševanjem revščine, strateške usmeritve), |
| --- | --- |

—

možnost uresničitve politike in strategije (npr. povezave med rastjo in zmanjševanjem revščine, strateške usmeritve),

| — | odgovornost za politiko in strategijo, |
| --- | --- |

—

odgovornost za politiko in strategijo,

| — | merjenje uspešnosti: obstoj postopka spremljanja s kazalniki uspešnosti za merjenje doseganja ciljev, skladnost z razvojnimi cilji novega tisočletja ter politično in gospodarsko približevanje EU, obstoj programa za zagotovitev kakovosti uporabljenih kazalnikov uspešnosti, |
| --- | --- |

—

merjenje uspešnosti: obstoj postopka spremljanja s kazalniki uspešnosti za merjenje doseganja ciljev, skladnost z razvojnimi cilji novega tisočletja ter politično in gospodarsko približevanje EU, obstoj programa za zagotovitev kakovosti uporabljenih kazalnikov uspešnosti,

| — | navede se, da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske pomoči, in sicer sprejetje ali izvajanje natančno opredeljene razvojne ali reformne politike in strategije, ki jo podpira ES. |
| --- | --- |

—

navede se, da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske pomoči, in sicer sprejetje ali izvajanje natančno opredeljene razvojne ali reformne politike in strategije, ki jo podpira ES.

Sektorske politike (če je primerno)

Pregled značilnosti glavnih sektorjev in sektorskih politik na prednostnih področjih, ki jih obravnava ta program.

Javne finance

Glavna vprašanja javnih financ na dveh ključnih področjih:

| — | upravljanje javnih financ:






  — | ocena kakovosti obstoječega sistema upravljanja javnih financ, |
| --- | --- | --- |

—

upravljanje javnih financ:

—

ocena kakovosti obstoječega sistema upravljanja javnih financ,

| — | ocena izboljšanja upravljanja javnih financ, vključno z obvezo organov ČDO, da izboljšajo upravljanje javnih financ, ustreznost in stopnja izvajanja reformne strategije, ustreznost in stopnja usklajevanja ter izvajanja programov razvoja zmogljivosti na področju upravljanja javnih financ, |
| --- | --- |

—

ocena izboljšanja upravljanja javnih financ, vključno z obvezo organov ČDO, da izboljšajo upravljanje javnih financ, ustreznost in stopnja izvajanja reformne strategije, ustreznost in stopnja usklajevanja ter izvajanja programov razvoja zmogljivosti na področju upravljanja javnih financ,

| — | navede se, da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske podpore, in sicer da obstaja zaupanja vreden in ustrezen program za izboljšanje upravljanja javnih financ, |
| --- | --- |

—

navede se, da je izpolnjeno ustrezno merilo za pridobitev proračunske podpore, in sicer da obstaja zaupanja vreden in ustrezen program za izboljšanje upravljanja javnih financ,

| — | državni proračun in srednjeročni finančni načrt: delež proračunske podpore v primerjavi s proračunom, vrsta in obseg proračuna (vključno s strukturo proračunskih prihodkov in odhodkov, povezanost med politiko in strategijo ČDO ter proračunskimi sredstvi in odhodki, proračunska strategija (vključno s fiskalno vzdržnostjo, vzdržnostjo dolgov, proračunskimi pravili, finančnimi strategijami), vsako delo, ki je cenovno primerljivo in stanje vseh srednjeročnih finančnih načrtov (vključno z zajetjem, obsegom vključitve ali nevključitve v proračunski postopek, obsegom preusmeritve v skladu s politikami in strategijami). |
| --- | --- |

—

državni proračun in srednjeročni finančni načrt: delež proračunske podpore v primerjavi s proračunom, vrsta in obseg proračuna (vključno s strukturo proračunskih prihodkov in odhodkov, povezanost med politiko in strategijo ČDO ter proračunskimi sredstvi in odhodki, proračunska strategija (vključno s fiskalno vzdržnostjo, vzdržnostjo dolgov, proračunskimi pravili, finančnimi strategijami), vsako delo, ki je cenovno primerljivo in stanje vseh srednjeročnih finančnih načrtov (vključno z zajetjem, obsegom vključitve ali nevključitve v proračunski postopek, obsegom preusmeritve v skladu s politikami in strategijami).

Pretekle izkušnje

Povzetek preteklih izkušenj, vključno s presojami, ugotovitvami, rezultati spremljanja in ocenjevanja ustreznih prejšnjih ukrepov tega programa.

Dopolnilni ukrepi

Splošni pregled obstoječih ukrepov ES, ukrepov drugih donatorjev in/ali upravičenke ČDO, ki te dopolnjujejo.

Usklajevanje donatorjev

Opis usklajevanja z upravičenko ČDO in/ali drugimi donatorji, predvsem državami članicami.

2.   Opis

Cilji

Splošni cilji: glede na politiko in strategijo ČDO, to po navadi obsega prispevek k širšim razvojnim ciljem in razvojnim ciljem novega tisočletja, kot so rast, zmanjševanje revščine, varovanje in dobro sosedstvo, vključevanje v svetovno gospodarstvo, gospodarsko partnerstvo.

Namen (poseben cilj): glede na politiko in strategijo ČDO se nanaša na določene vidike skupne strategije. Pogosto je povezano z izboljšanjem makroekonomske stabilnosti, upravljanjem javnih financ, izvajanjem reform ter izboljšanjem delovanja državnih in socialnih služb.

Pričakovani rezultati in glavne dejavnosti

Pričakovani rezultati: to je pogosto povezano z boljšim delovanjem javnega ali širšega sektorja države ter blaga in storitev, ki jih zagotavlja, kot tudi z izboljšavami v javni politiki in javni porabi. To blago in storitve prispevajo k skupnim ciljem, kot so zmanjševanje revščine in razvojni cilji novega tisočletja.

Dejavnosti vključujejo vprašanja, povezana s političnim dialogom, dejavnostmi za razvoj zmogljivosti in spremljanjem pogojev za izplačilo proračunske podpore. Sredstva (ali vloženi viri) se bodo nanašala zlasti na finančno podporo, zagotovljeno s proračunsko podporo, ki navaja delež te podpore v povezavi s ključnimi makroekonomskimi spremenljivkami.

Zainteresirane strani

Opis glavnih zainteresiranih strani, vključno z upravičenkami, posvetovanje s civilno družbo in drugimi partnerji, lastništvo in ocena zmogljivosti institucij.

Tveganja in domneve

Prepoznavanje glavnih tveganj, zlasti glede meril za pridobitev pomoči in pregleda ukrepov za ublažitev.

Vprašanja, ki vključujejo več področij

Okoljska trajnost, enakost spolov, odgovorno vodenje države in človekove pravice.

3.   Vprašanja izvajanja

Proračun in koledar

Skupni proračun in okvirni koledar izplačil po mesecih, pri čemer se razlikuje med fiksnimi in spremenljivimi obroki, če je primerno.

Trajanje poslovanja v mesecih od podpisa finančnega sporazuma.

Proračunska sredstva za dopolnilne podporne ukrepe.

Načini proračunske podpore

Opredelitev: posredna/neposredna, ciljno/neciljno usmerjena, srednje-/kratkoročna politika in strategija (če je primerno).

Postopki za oddajo javnih naročil in dodelitev nepovratnih sredstev

Velja le za dopolnilno podporo, kot so tehnična pomoč, revizija, ocenjevanje. Se vstavi brez sprememb: ‚Vsa naročila, s katerimi se izvaja ukrep, se dodelijo in izvajajo v skladu s postopki in standardnimi dokumenti, ki jih za poslovanje s tujino določi in objavi Komisija ter so v veljavi ob začetku zadevnega postopka.‘

Spremljanje izvajanja in merila za izplačilo

Opis dogovora o spremljanju izvajanja, splošni pogoji za izplačevanje vseh obrokov, posebni pogoji za izplačevanje posameznih obrokov. Določiti je treba kazalnike vhodnega in izhodnega stanja, izida ter v okviru možnosti vpliva za področja politik, ki jih vsebuje osrednji sektor. Kazalniki morajo upoštevati merila SMART (konkretna, kratko-/srednjeročno merljiva, dosegljiva, realistična in časovno opredeljena) ter vključevati začetno raven, cilj in jasno določen časovni okvir, da je mogoče izvesti primerjave ob letnih pregledih ter pregledih sredi obdobja in ob njegovem koncu.

Ocenjevanje in revizija

Opis ocenjevanj (vmesna, končna, naknadna) in dogovorov o reviziji.

Komunikacija in preglednost

Opis komuniciranja in preglednosti.

MOŽNOST C:   PROJEKTNI PRISTOP

Opredelitev

| Naziv | |
| --- | --- |
| Stroški skupaj | Opredelitev: prispevek ES in, če je primerno, prispevek upravičenke ČDO (in drugih donatorjev, če je primerno) |
| Metoda pomoči/način upravljanja | Projektni pristop – centralizirano (neposredno ali posredno)/decentralizirano/skupno upravljanje |
| Koda DAC | | Sektor | |

Naziv

Stroški skupaj

Opredelitev: prispevek ES in, če je primerno, prispevek upravičenke ČDO (in drugih donatorjev, če je primerno)

Metoda pomoči/način upravljanja

Projektni pristop – centralizirano (neposredno ali posredno)/decentralizirano/skupno upravljanje

Koda DAC

Sektor

1.   Utemeljitev

Okvir sektorja

Značilnosti in politike zadevnega sektorja ali tematskega območja (na regionalni ravni, če je ustrezno) in glavne težave, ki bodo obravnavane v projektu.

Pretekle izkušnje

Sklicevanje na presoje, ugotovitve, rezultate spremljanja in ocenjevanja ustreznih prejšnjih ukrepov.

Dopolnilni ukrepi

Splošni pregled obstoječih ukrepov ES, ukrepov drugih donatorjev in/ali upravičenke ČDO, ki te dopolnjujejo.

Usklajevanje donatorjev

Opis usklajevanja z upravičenko ČDO in/ali drugimi donatorji, predvsem z državami članicami.

2.   Opis

Cilji

Splošni cilji in namen (posebni cilj) podpore ES.

Pričakovani rezultati in glavne dejavnosti

Izbira strategije za odpravo ugotovljenih težav, ki bodo obravnavane v projektu, opis pričakovanih rezultatov in navedba načina njihovega doseganja.

Zainteresirane strani

Opis glavnih zainteresiranih strani, vključno z upravičenkami, posvetovanje s civilno družbo in drugimi partnerji, lastništvo in ocena zmogljivosti institucij.

Tveganja in domneve

Prepoznavanje glavnih tveganj in pregled ukrepov za ublažitev, vključno s pogoji, ki morajo biti izpolnjeni pred izvajanjem in med njim, elementi, ki dokazujejo trajnost predlaganih ukrepov.

Vprašanja, ki vključujejo več področij

Okoljska trajnost, enakost spolov, odgovorno vodenje države in človekove pravice.

3.   Vprašanja izvajanja

Način izvajanja

V skladu z izbranim načinom financiranja se izbere ustrezno možnost:

| — | centralizirano upravljanje, |
| --- | --- |

—

centralizirano upravljanje,

| — | skupno upravljanje s podpisom sporazuma z mednarodno organizacijo, |
| --- | --- |

—

skupno upravljanje s podpisom sporazuma z mednarodno organizacijo,

| — | decentralizirano upravljanje s podpisom finančnega sporazuma s ČDO (to možnost se izbere pri delno centraliziranem izvajanju in delno decentraliziranem izvajanju).
  Navedejo se naloge (postopki/plačila za oddajo javnih naročil in dodelitve nepovratnih sredstev), ki bodo predvidoma centralizirane ali decentralizirane, ter naročnika in plačilni organ.
  Pri decentralizaciji postopkov za oddajo javnih naročil in dodelitev nepovratnih sredstev:






  — | Komisija predhodno nadzira postopke za sklenitev pogodb javnih naročil > 50 000 EUR in naknadno pogodbe javnih naročil ≤ 50 000 EUR,
  ali |
| --- | --- | --- |

—

decentralizirano upravljanje s podpisom finančnega sporazuma s ČDO (to možnost se izbere pri delno centraliziranem izvajanju in delno decentraliziranem izvajanju).

Navedejo se naloge (postopki/plačila za oddajo javnih naročil in dodelitve nepovratnih sredstev), ki bodo predvidoma centralizirane ali decentralizirane, ter naročnika in plačilni organ.

Pri decentralizaciji postopkov za oddajo javnih naročil in dodelitev nepovratnih sredstev:

—

Komisija predhodno nadzira postopke za sklenitev pogodb javnih naročil > 50 000 EUR in naknadno pogodbe javnih naročil ≤ 50 000 EUR,

ali

| — | Komisija naknadno nadzira postopke za sklenitev pogodb (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila decentralizacije, opredeljena v Finančni uredbi). |
| --- | --- |

—

Komisija naknadno nadzira postopke za sklenitev pogodb (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila decentralizacije, opredeljena v Finančni uredbi).

Pri decentralizaciji plačil (mogoče samo, če so postopki oddaje javnih naročil za ustrezne pogodbe decentralizirani):

| — | z ocenami programa so plačila stroškov poslovanja in pogodb decentralizirana do naslednjih zgornjih vrednosti:








  Dela | Dobave | Storitve | Nepovratna sredstva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| < 300 000 EUR | < 150 000 EUR | < 200 000 EUR | ≤ 100 000 EUR |

—

z ocenami programa so plačila stroškov poslovanja in pogodb decentralizirana do naslednjih zgornjih vrednosti:

Dela

Dobave

Storitve

Nepovratna sredstva

< 300 000 EUR

< 150 000 EUR

< 200 000 EUR

≤ 100 000 EUR

ali

| — | plačila so v celoti decentralizirana (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila decentralizacije, opredeljena v Finančni uredbi). |
| --- | --- |

—

plačila so v celoti decentralizirana (popolna decentralizacija se lahko izbere samo, če so v celoti izpolnjena merila decentralizacije, opredeljena v Finančni uredbi).

Postopki za oddajo javnih naročil in dodelitev nepovratnih sredstev

Za dejavnosti, za katere se uporabljajo postopki ES, se vstavi naslednje brez sprememb: ‚Vsa naročila, s katerimi se izvaja ukrep, se dodelijo in izvajajo v skladu s postopki in standardnimi dokumenti, ki jih za poslovanje s tujino določi in objavi Komisija ter so v veljavi ob začetku zadevnega postopka.‘

Če sporazum z mednarodno organizacijo predvideva uporabo lastnih pravil in postopkov, ki izpolnjujejo mednarodne standarde, se vstavi naslednje brez sprememb: ‚Vsa naročila, s katerimi se izvajajo dejavnosti, se dodelijo in izvajajo v skladu s postopki in standardnimi dokumenti, ki jih določi in objavi zadevna mednarodna organizacija.‘

Če se uporabljajo pravila in postopki, ki so drugačni od pravil in postopkov ES, morajo biti navedeni in v skladu z merili, opredeljenimi v Finančni uredbi.

Proračun in koledar

Okvirna razčlenitev celotnega zneska po glavnih elementih, vključno z ocenjevanjem, revizijo in pregledom. Če je primerno, se določi tudi prispevek upravičenke ČDO po proračunski postavki in ali je to storitev ali denarni prispevek.

Če je mogoče, se navedejo deleži financiranja, ki so namenjeni zlasti nepovratnim sredstvom in javnim naročilom; za javna naročila navedite vrsto naročila (storitve, dobava, dela) in za nepovratna sredstva glavno kategorijo predvidenih upravičencev.

Po potrebi navedite okvirni časovni razpored za začetek postopkov naročil ali postopka zbiranja ponudb.

Predvideno trajanje poslovanja v mesecih od podpisa finančnega sporazuma (če ni podpisanega finančnega sporazuma, se upošteva tudi pogodba ali dogovor o izvajanju).

Spremljanje izvajanja

Opis dogovora o spremljanju izvajanja, pregled ključnih kazalnikov merjenja napredovanja. Določiti je treba kazalnike vhodnega in izhodnega stanja, izida ter v okviru možnosti vpliva za področja politik, ki jih vsebuje osrednji sektor. Kazalniki morajo upoštevati merila SMART (konkretna, kratko-/srednjeročno merljiva, dosegljiva, realistična in časovno opredeljena) ter vključevati začetno raven, cilj in jasno določen časovni okvir, da je mogoče izvesti primerjave ob letnih pregledih ter pregledih sredi obdobja in ob njegovem koncu.

Ocenjevanje in revizija

Opis ocenjevanj (vmesna, končna, naknadna) in dogovorov o reviziji.

Komunikacija in preglednost

Opis komuniciranja in preglednosti.“

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/55

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1425/2007

z dne 3. decembra 2007

o prepovedi ribolova na trsko v coni ICES IV in vodah ES v coni IIa s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2007. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2007.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2007. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2007.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2007 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge, ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. decembra 2007

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2007 (UL L 192, 24.7.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1967/2006 (UL L 409, 30.12.2006, str. 9). Poprauljena različica v UL L 36, 8.2.2007, str. 6.

2

(3)  UL L 15, 20.1.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 898/2007 (UL L 196, 28.7.2007, str. 22).

3

---

PRILOGA

| Št. | 78 |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stalež | COD/2AC4. |
| Vrsta | Trska (Gadus morhua) |
| Cona | IV in vode ES v coni IIa |
| Datum | 15.11.2007 |

Št.

78

Država članica

Belgija

Stalež

COD/2AC4.

Vrsta

Trska (Gadus morhua)

Cona

IV in vode ES v coni IIa

Datum

15.11.2007

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/57

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1426/2007

z dne 3. decembra 2007

o prepovedi ribolova na trsko v conah ICES VIIb–k, VIII, IX in X ter vodah ES cone CECAF 34.1.1 s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2007. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2007.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2007. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2007.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2007 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge, ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. decembra 2007

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2007 (UL L 192, 24.7.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1967/2006 (UL L 409, 30.12.2006, str. 9). Popravljena različica v UL L 36, 8.2.2007, str. 6.

2

(3)  UL L 15, 20.1.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 898/2007 (UL L 196, 28.7.2007, str. 22).

3

---

PRILOGA

| Št. | 79 |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stalež | COD/7X7A34 |
| Vrsta | Trska (Gadus morhua) |
| Cona | VIIb–k, VIII, IX in X ter vode ES cone CECAF 34.1.1 |
| Datum | 15.11.2007 |

Št.

79

Država članica

Belgija

Stalež

COD/7X7A34

Vrsta

Trska (Gadus morhua)

Cona

VIIb–k, VIII, IX in X ter vode ES cone CECAF 34.1.1

Datum

15.11.2007

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/59

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1427/2007

z dne 3. decembra 2007

o prepovedi ribolova na lenga v vodah ES v coni ICES IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2007. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2007.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2007. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2007.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2007 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge, ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. decembra 2007

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2007 (UL L 192, 24.7.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1967/2006 (UL L 409, 30.12.2006, str. 9). Popravljena različica v UL L 36, 8.2.2007, str. 6.

2

(3)  UL L 15, 20.1.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 898/2007 (UL L 196, 28.7.2007, str. 22).

3

---

PRILOGA

| Št. | 80 |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stalež | LIN/04. |
| Vrsta | Leng (Molva molva) |
| Cona | Vode ES v coni ICES IV |
| Datum | 15.11.2007 |

Št.

80

Država članica

Belgija

Stalež

LIN/04.

Vrsta

Leng (Molva molva)

Cona

Vode ES v coni ICES IV

Datum

15.11.2007

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/61

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1428/2007

z dne 4. decembra 2007

o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) in zlasti prvega odstavka člena 23 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga VII Uredbe (ES) št. 999/2001 določa ukrepe za izkoreninjenje, ki jih je treba izvajati po potrditvi transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE) pri ovcah in kozah. |
| --- | --- |

(1)

Priloga VII Uredbe (ES) št. 999/2001 določa ukrepe za izkoreninjenje, ki jih je treba izvajati po potrditvi transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE) pri ovcah in kozah.

| (2) | Komisija je v okviru Sporočila Komisije o časovnem načrtu za TSE (2) z dne 15. julija 2005 in v skladu z delovnim programom SANCO za obdobje 2006–2007 o TSE (3) z dne 21. novembra 2006 sprejela Uredbo (ES) št. 727/2007 z dne 26. junija 2007 o spremembi prilog I, III, VII in X k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij. Tako spremenjena Uredba (ES) št. 999/2001 določa, da bi bilo treba sprejeti nekatere ukrepe, ki bi se uporabljali v primeru potrditve TSE na gospodarstvih ovc in koz in če je bila izključena prisotnost goveje spongiformne encefalopatije (BSE). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v okviru Sporočila Komisije o časovnem načrtu za TSE (2) z dne 15. julija 2005 in v skladu z delovnim programom SANCO za obdobje 2006–2007 o TSE (3) z dne 21. novembra 2006 sprejela Uredbo (ES) št. 727/2007 z dne 26. junija 2007 o spremembi prilog I, III, VII in X k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij. Tako spremenjena Uredba (ES) št. 999/2001 določa, da bi bilo treba sprejeti nekatere ukrepe, ki bi se uporabljali v primeru potrditve TSE na gospodarstvih ovc in koz in če je bila izključena prisotnost goveje spongiformne encefalopatije (BSE).

| (3) | Glede na to, da se struktura sektorja ovc in koz po vsej Skupnosti razlikuje, je Uredba (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, uvedla možnost, da se uporabijo alternativne politike, če so na ravni Skupnosti vzpostavljeni usklajeni predpisi. |
| --- | --- |

(3)

Glede na to, da se struktura sektorja ovc in koz po vsej Skupnosti razlikuje, je Uredba (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, uvedla možnost, da se uporabijo alternativne politike, če so na ravni Skupnosti vzpostavljeni usklajeni predpisi.

| (4) | Priloga VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 je, preden je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, predvidevala odstopanje v zvezi z uničenjem ovc in koz po potrditvi primera TSE pri takšnih živalih na gospodarstvu. Države članice so se ustrezno lahko odločile, da se uničenje živali pod nekaterimi pogoji odloži za do pet plodnih let. Vendar pa navedeno odstopanje ni bilo vključeno v tako spremenjeno Prilogo VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, saj to ni bilo več potrebno. |
| --- | --- |

(4)

Priloga VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 je, preden je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, predvidevala odstopanje v zvezi z uničenjem ovc in koz po potrditvi primera TSE pri takšnih živalih na gospodarstvu. Države članice so se ustrezno lahko odločile, da se uničenje živali pod nekaterimi pogoji odloži za do pet plodnih let. Vendar pa navedeno odstopanje ni bilo vključeno v tako spremenjeno Prilogo VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, saj to ni bilo več potrebno.

| (5) | Francija je 17. julija 2007 z Zadevo T-257/07 na Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti vložila tožbo proti Evropski komisiji za ugotovitev ničnosti nekaterih določb Uredbe (ES) št. 727/2007, zlasti v zvezi z ukrepi, ki se uporabljajo pri čredah, okuženih s TSE, ali namesto tega ničnost celotne navedene uredbe. Sodišče je v svoji odredbi z dne 28. septembra 2007 z začasnim ukrepom odložilo uporabo navedenih določb do izreka končne sodbe. |
| --- | --- |

(5)

Francija je 17. julija 2007 z Zadevo T-257/07 na Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti vložila tožbo proti Evropski komisiji za ugotovitev ničnosti nekaterih določb Uredbe (ES) št. 727/2007, zlasti v zvezi z ukrepi, ki se uporabljajo pri čredah, okuženih s TSE, ali namesto tega ničnost celotne navedene uredbe. Sodišče je v svoji odredbi z dne 28. septembra 2007 z začasnim ukrepom odložilo uporabo navedenih določb do izreka končne sodbe.

| (6) | V skladu z navedeno odredbo države članice nimajo več možnosti uporabljati začasno odloženih ukrepov. Nekatere države članice imajo lahko zato težave z izvajanjem takojšnjega uničenja zadevnih živali. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z navedeno odredbo države članice nimajo več možnosti uporabljati začasno odloženih ukrepov. Nekatere države članice imajo lahko zato težave z izvajanjem takojšnjega uničenja zadevnih živali.

| (7) | Zato je treba ponovno uvesti odstopanje, ki se je uporabljalo pred spremembami ustreznih določb Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 z Uredbo (ES) št. 727/2007, in tako državam članicam omogočiti, če je v čredi ali na gospodarstvu nizka prisotnost alela ARR ali če se to šteje za potrebno za preprečitev parjenja med sorodnimi vrstami, da od dneva navedene odredbe odložijo uničenje zadevnih živali za do pet plodnih let. |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba ponovno uvesti odstopanje, ki se je uporabljalo pred spremembami ustreznih določb Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 z Uredbo (ES) št. 727/2007, in tako državam članicam omogočiti, če je v čredi ali na gospodarstvu nizka prisotnost alela ARR ali če se to šteje za potrebno za preprečitev parjenja med sorodnimi vrstami, da od dneva navedene odredbe odložijo uničenje zadevnih živali za do pet plodnih let.

| (8) | Uredbo (ES) št. 999/2001 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 999/2001 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V točki 2.3 poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 se doda naslednja točka (f):

| „(f) | če je v čredi ali na gospodarstvu nizka prisotnost alela ARR ali če se to šteje za potrebno za preprečitev parjenja med sorodnimi vrstami, se država članica lahko odloči, da se uničenje živali iz točke 2.3(b)(i) in (ii) odloži za do pet plodnih let.“ |
| --- | --- |

„(f)

če je v čredi ali na gospodarstvu nizka prisotnost alela ARR ali če se to šteje za potrebno za preprečitev parjenja med sorodnimi vrstami, se država članica lahko odloči, da se uničenje živali iz točke 2.3(b)(i) in (ii) odloži za do pet plodnih let.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 28. septembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 727/2007 (UL L 165, 27.6.2007, str. 8).

1

(2)  COM(2005) 322 konč.

2

(3)  SEK(2006) 1527.

3

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/63 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/63

---

SKLEP SVETA

z dne 22. oktobra 2007

o podpisu in začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

(2007/786/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2005 in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 23. oktobra 2006 pooblastil Komisijo, da v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic začne pogajanja z Izraelom zaradi prilagoditve Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani (1), v nadaljevanju „Evro-mediteranski sporazum“, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 23. oktobra 2006 pooblastil Komisijo, da v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic začne pogajanja z Izraelom zaradi prilagoditve Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani (1), v nadaljevanju „Evro-mediteranski sporazum“, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

| (2) | Pogajanja so se zaključila v zadovoljstvo Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Pogajanja so se zaključila v zadovoljstvo Komisije.

| (3) | Besedilo Protokola, dogovorjeno z Izraelom, v členu 9(2) predvideva začasno uporabo Protokola pred začetkom njegove veljavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Besedilo Protokola, dogovorjeno z Izraelom, v členu 9(2) predvideva začasno uporabo Protokola pred začetkom njegove veljavnosti.

| (4) | S pridržkom njegove poznejše sklenitve bi bilo treba Protokol podpisati v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic ter ga začasno uporabljati – |
| --- | --- |

(4)

S pridržkom njegove poznejše sklenitve bi bilo treba Protokol podpisati v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic ter ga začasno uporabljati –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu se odobri v imenu Skupnosti in njenih držav članic, s pridržkom sklenitve navedenega protokola.

Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic, s pridržkom sklenitve Protokola.

Člen 3

Pod pogojem vzajemnosti se ta protokol uporablja začasno od 1. januarja 2007 do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.

V Luxembourgu, 22. oktobra 2007

Za Svet

Predsednik

J. SILVA

---

(1)  UL L 147, 21.6.2000, str. 3.

1

---

PROTOKOL

k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

IRSKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

REPUBLIKA MADŽARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

v nadaljnjem besedilu „države članice“, ki jih zastopa Svet Evropske unije,

in

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, ki jo zastopata Svet Evropske unije in Komisija Evropskih skupnosti,

na eni strani, in

DRŽAVA IZRAEL, v nadaljnjem besedilu „Izrael“,

na drugi strani,

SO SE –

KER je bil Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „Evro-mediteranski sporazum“, podpisan v Bruslju 20. novembra 1995 in je začel veljati 1. junija 2000;

KER sta bila Pogodba in Akt o pristopu Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji podpisana v Luxembourgu 25. aprila 2005 in sta začela veljati 1. januarja 2007;

KER je treba pristop novih držav pogodbenic k Evro-mediteranskemu sporazumu v skladu s členom 6(2) Akta o pristopu iz leta 2005 odobriti s sklenitvijo protokola k navedenemu sporazumu;

KER so v skladu s členom 21 Evro-mediteranskega sporazuma potekala posvetovanja, da bi se zagotovilo upoštevanje skupnih interesov Skupnosti in Izraela –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Republika Bolgarija in Romunija, v nadaljevanju „novi državi članici“ postaneta pogodbenici Evro-mediteranskega sporazuma in se vsaka posebej, enako kot druge države članice, seznanita z besedili Evro-mediteranskega sporazuma ter s skupnimi izjavami, izjavami in izmenjavami pisem ter jih sprejmeta.

POGLAVJE 1

SPREMEMBE BESEDILA EVRO-MEDITERANSKEGA SPORAZUMA, VKLJUČNO S PRILOGAMI IN PROTOKOLI

Člen 2

Kmetijski, predelani kmetijski in ribiški proizvodi

1.   Preglednico 1 Priloge VI k Evro-mediteranskemu sporazumu, ki določa tarifne koncesije za uvoz v Skupnost blaga s poreklom iz Izraela, se dopolni z dodatno tarifno koncesijo, kot sledi:

| „Oznaka KN (1) | Poimenovanje blaga (2) | Letna kvota
  (v tonah) | Koncesija v mejah kvote |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2106 90 98 | Osnove iz citrusov za pripravo brezalkoholnih pijač, ki vsebujejo po masi najmanj 30 % koncentriranega sadnega soka in ne več kot 50 % saharoze, ki ne vsebujejo mleka ali mlečnih izdelkov | 5 550 (3) | 33 % znižanje kmetijske komponente |

„Oznaka KN (1)

Poimenovanje blaga (2)

Letna kvota

(v tonah)

Koncesija v mejah kvote

ex 2106 90 98

Osnove iz citrusov za pripravo brezalkoholnih pijač, ki vsebujejo po masi najmanj 30 % koncentriranega sadnega soka in ne več kot 50 % saharoze, ki ne vsebujejo mleka ali mlečnih izdelkov

5 550 (3)

33 % znižanje kmetijske komponente

2.   Nadaljnje tarifne koncesije za prilagoditev dvostranskih koncesij pri kmetijskih, predelanih kmetijskih ali ribiških proizvodih bosta pogodbenici sklenili v skladu z določbami iz Priloge.

Člen 3

Pravila o poreklu

Protokol [4] se spremeni:

| 1. | v členu 3(1) in členu 4(1) se črta sklic na nove države članice; |
| --- | --- |

1.

v členu 3(1) in členu 4(1) se črta sklic na nove države članice;

| 2. | Priloga IVa se nadomesti:
  „Različica v bolgarščini
  Износителят на продуктите, които се обхващатот този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).
  Različica v španščini
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación clara en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
  Različica v češčini
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Različica v danščini
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Različica v nemščini
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Različica v estonščini
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Različica v grščini
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Različica v angleščini
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Različica v francoščini
  L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2).
  Različica v italijanščini
  L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Različica v latvijščini
  Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).
  Različica v litovščini
  Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinès kilmés prekés.
  Različica v madžarščini
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Različica v malteščini
  L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2).
  Različica v nizozemščini
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
  Različica v poljščini
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Različica v portugalščini
  O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Različica v romunščini
  Exportatorul produselor la care se referă acest document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
  Različica v slovenščini
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Različica v slovaščini
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Različica v finščini
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).
  Različica v švedščini
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Različica v hebrejščini

  “ |
| --- | --- |

2.

Priloga IVa se nadomesti:

„Različica v bolgarščini

Износителят на продуктите, които се обхващатот този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

1

2

Različica v španščini

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación clara en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

o

1

2

Različica v češčini

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

1

2

Različica v danščini

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

1

2

Različica v nemščini

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

1

2

Različica v estonščini

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

1

2

Različica v grščini

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

1

2

Različica v angleščini

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

1

2

Različica v francoščini

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2).

o

1

2

Različica v italijanščini

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

1

2

Različica v latvijščini

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).

1

2

Različica v litovščini

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinès kilmés prekés.

1

2

Različica v madžarščini

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

1

2

Različica v malteščini

L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2).

1

2

Različica v nizozemščini

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

1

2

Različica v poljščini

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

1

2

Različica v portugalščini

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

o

1

2

Različica v romunščini

Exportatorul produselor la care se referă acest document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

1

2

Različica v slovenščini

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

1

2

Različica v slovaščini

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

1

2

Različica v finščini

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

1

2

Različica v švedščini

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

1

2

Različica v hebrejščini

Image“

| 3. | Priloga IVb se nadomesti:
  „Različica v bolgarščini
  Износителят на продуктите, които се обхващат от този документ [митническо разрешение No ... (1)] декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2):






  — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- | --- |

3.

Priloga IVb se nadomesti:

„Različica v bolgarščini

Износителят на продуктите, които се обхващат от този документ [митническо разрешение No ... (1)] декларира, че освен когато ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2):

1

2

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v španščini

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación clara en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial. ... (2):

o

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v češčini

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v danščini

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v nemščini

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v estonščini

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v grščini

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v angleščini

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v francoščini

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2):

o

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v italijanščini

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo espressa indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v latvijščini

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v litovščini

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v madžarščini

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v malteščini

L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v nizozemščini

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v poljščini

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v portugalščini

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2):

o

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v romunščini

Exportatorul produselor la care se referă acest document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v slovenščini

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo:

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v slovaščini

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v finščini

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v švedščini

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2):

1

2

| — | cumulation applied with ... (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ... (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3). |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3).

3

Različica v hebrejščini

Image“

POGLAVJE 2

PREHODNE DOLOČBE

Člen 4

Dokazila o poreklu in upravno sodelovanje

1.   Dokazila o poreklu, ki jih ustrezno izda Izrael ali nova država članica v okviru dvostranskih sporazumov o prosti trgovini ali avtonomnih ureditev, ki veljajo za obe strani, se sprejmejo v posamezni državi po tem protokolu, če:

| (a) | pridobitev takega porekla podeljuje preferencialno tarifno obravnavo na podlagi preferencialnih tarifnih ukrepov iz Evro-mediteranskega sporazuma ali na podlagi Sistema splošnih preferencialov Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

pridobitev takega porekla podeljuje preferencialno tarifno obravnavo na podlagi preferencialnih tarifnih ukrepov iz Evro-mediteranskega sporazuma ali na podlagi Sistema splošnih preferencialov Skupnosti;

| (b) | so bili dokazilo o poreklu in prevozne listine izdani najpozneje na dan pred dnem pristopa; |
| --- | --- |

(b)

so bili dokazilo o poreklu in prevozne listine izdani najpozneje na dan pred dnem pristopa;

| (c) | se dokazilo o poreklu predloži carinskim organom v obdobju štirih mesecev od dneva pristopa. |
| --- | --- |

(c)

se dokazilo o poreklu predloži carinskim organom v obdobju štirih mesecev od dneva pristopa.

Kjer je bilo blago deklarirano za uvoz v Izrael ali novo državo članico pred datumom pristopa po dvostranskih sporazumih o prosti trgovini ali avtonomnih ureditvah, ki so se takrat uporabljale med Izraelom in zadevno novo državo članico, se lahko dokazilo o poreklu, izdano naknadno po navedenih sporazumih ali ureditvah, prav tako sprejme, če je bilo predloženo carinskim organom v štirih mesecih od datuma pristopa.

2.   Izrael in novi državi članici imajo pravico obdržati dovoljenje, s katerim jim je bil v okviru dvostranskih sporazumov o prosti trgovini ali avtonomnih ureditev, ki se uporabljajo med njimi, dodeljen status „pooblaščenih izvoznikov“, če:

| (a) | je taka določba predvidena tudi v sporazumu, ki sta ga Izrael in Skupnost sklenila pred datumom pristopa, in |
| --- | --- |

(a)

je taka določba predvidena tudi v sporazumu, ki sta ga Izrael in Skupnost sklenila pred datumom pristopa, in

| (b) | če odobreni izvoznik uporablja veljavna pravila o poreklu po navedenem sporazumu. |
| --- | --- |

(b)

če odobreni izvoznik uporablja veljavna pravila o poreklu po navedenem sporazumu.

Ta dovoljenja se najpozneje v letu dni po pristopu zamenjajo z novimi dovoljenji, izdanimi v skladu s pogoji iz Evro-mediteranskega sporazuma.

3.   Zahteve po naknadni potrditvi dokazil o poreklu, ki so bila izdana po dvostranskih sporazumih o prosti trgovini ali avtonomnih ureditvah iz zgornjih odstavkov 1 in 2, lahko predložijo pristojni carinski organi Izraela ali novih držav članic in jih ti tudi sprejemajo v obdobju treh let po izdaji zadevnega dokazila o poreklu. Takšno preverjanje se opravi v skladu z dvostranskimi sporazumi o prosti trgovini, ki so veljali na datum izdaje takega dokazila o poreklu.

Člen 5

Blago v tranzitu

1.   Določbe Evro-mediteranskega sporazuma se lahko uporabljajo za blago, izvoženo iz Izraela v eno od novih držav članic ali iz ene od novih držav članic v Izrael, ki je v skladu z določbami Protokola [4] in je na dan pristopa na poti ali je začasno uskladiščeno v carinskem skladišču ali v prosti coni v Izraelu ali novi državi članici.

2.   V takih primerih se lahko odobri preferencialna obravnava, za katero je treba carinskim organom države uvoznice v štirih mesecih od dneva pristopa predložiti dokazila o poreklu, ki so jih izdali carinski organi države izvoznice naknadno.

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 6

Izrael se zavezuje, da ne bo vlagal zahtevkov, zahtev ali pritožb, spremenil ali umaknil nobene koncesije iz členov XXIV.6 in XXVIII sporazuma GATT 1994 glede kmetijskih, predelanih kmetijskih ali ribiških proizvodov v zvezi s to širitvijo Skupnosti, pod pogojem, da se za druge izdelke, ki jih ne zajema oznaka KN 2106 90 98, zaključijo pogajanja o novem dodatnem protokolu za prilagoditev dvostranskih trgovinskih koncesij za kmetijske, predelane kmetijske ali ribiške proizvode v skladu s Prilogo k temu protokolu.

Člen 7

Ta protokol je sestavni del Evro-mediteranskega sporazuma.

Priloga k temu protokolu je njegov sestavni del.

Člen 8

1.   Ta protokol v skladu s svojimi postopki odobrijo Skupnost, Svet Evropske unije v imenu držav članic in Izrael.

2.   Pogodbenice obvestijo druga drugo o dokončanju ustreznih postopkov iz odstavka 1. Listine o odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.

Člen 9

1.   Ta protokol začne veljati prvi dan prvega meseca po datumu deponiranja zadnje listine o odobritvi.

2.   Ta protokol se začasno uporablja od 1. januarja 2007.

3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 tega člena, se člen 2(1) tega protokola začne uporabljati prvi dan meseca, ki sledi datumu podpisa tega protokola.

Člen 10

Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v vsakem od uradnih jezikov pogodbenic, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Člen 11

Besedilo Evro-mediteranskega sporazuma, vključno s prilogami in protokoli, ki so njegov sestavni del, ter Sklepna listina s priloženimi izjavami se sestavijo v bolgarskem in romunskem jeziku (4) in ta besedila so prav tako verodostojna kot izvirna besedila.

4

Pridružitveni svet odobri ta besedila.

Съставено в Брюксел, 31 октомври 2007 г.

Hecho en Bruselas, el 31 de octubre de 2007.

V Bruselu dne 31. října 2007.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2007.

Geschehen zu Brüssel am 31. Oktober 2007.

Brüsselis, 31. oktoober 2007.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις 31 Οκτωβρίου 2007.

Done at Brussels on the 31 October 2007, which corresponds to the 19th day of Heshvan in the year five thousend seven hundred and sixty eight in the Hebrew calendar.

Fait à Bruxelles, le 31 octobre 2007.

Fatto a Bruxelles, addì 31 ottobre 2007.

Briselē, 2007. gada 31. oktobrī.

Priimta Briuselyje, 2007 m. spalio 31 d.

Kelt Brüsszelben, 2007. október 31-én.

Magħmul fi Brussell, 31 ta' Ottubru 2007.

Gedaan te Brussel, 31 oktober 2007.

Sporządzono w Brukseli, dnia 31 października 2007 r.

Feito em Bruxelas, em 31 de Outubro de 2007.

Întocmit la Bruxelles, 31 octombrie 2007.

V Bruseli 31. októbra 2007.

V Bruslju, dne 31. oktobra 2007.

Tehty Brysselissä 31. lokakuuta 2007.

Som skedde i Bryssel den 31 oktober 2007.

Image

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā —

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Image

Image

За Европейската общност

Por las Comunidades Europeas

Za Evropská společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduste nimel

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Community

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Eiropas Kopienas vārdā —

Europos bendrijų vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitajiet Ewropej

Voor de Europese Gemeenschappen

W imieniu Wspólnot Europejskiej

Pelas Comunidades Europeias

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvá

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisöjen puolesta

För Europeiska gemenskapernas vägnar

Image

Image

Image

За Държавата Израел

Por el Estado de Israel

Za Stát Izrael

For Staten Israel

Für den Staat Israel

Iisraeli Riigi nimel

Για τα Κράτος του Ισραήλ

For the State of Israel

Pour l'État d'Israël

Per lo Stato di Israele

Izraēlas Valsts vārdā —

Izraelio Valstybės vardu

Izrael Állam részéről

Għall-Istat ta' Iżrael

Voor de Staat Israël

W imieniu Państwa Izrael

Pelo Estado de Israel

Pentru statul Israel

Za Izraelský štát

Za Državo Izrael

Israelin valtion puolesta

På Staten Israels vägnar

Image

Image

---

(1)  Oznake KN iz Uredbe (ES) št. 1549/2006 (UL L 301, 31.10.2006, str. 1).

1

(2)  Kjer so navedene „ex“ oznake KN, se preferencialna shema določi s skupno uporabo oznake KN in ustreznega poimenovanja.

2

(3)  Za leto 2007 bo ta kvota znašala 3 240 ton.“

3

(4)  Bolgarska in romunska jezikovna različica bosta naknadno objavljeni v Posebni izdaji Uradnega lista.

4

PRILOGA

O ureditvah, ki se uporabljajo za trgovinske koncesije za kmetijske, predelane kmetijske in ribiške proizvode

Pogodbenice se strinjajo, da sta dejanski obseg trgovine in pogoji dostopa na trg med Izraelom in Bolgarijo ter med Izraelom in Romunijo po določilih obstoječih dvostranskih sporazumih o prosti trgovini merilo za določanje najmanjše količine za prilagoditev dvostranskih trgovinskih koncesij za kmetijske, predelane kmetijske ali ribiške proizvode v Evromediteranskem sporazumu, ki se bo izvajal v okviru novega Dodatnega protokola.

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/75

---

SKLEP SVETA

z dne 29. novembra 2007

o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

(2007/787/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in drugega pododstavka člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2005 in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani (2) je bil v imenu Skupnosti in njenih držav članic podpisan v Bruslju 31. oktobra 2007. |
| --- | --- |

(1)

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani (2) je bil v imenu Skupnosti in njenih držav članic podpisan v Bruslju 31. oktobra 2007.

| (2) | Protokol bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Protokol bi bilo treba odobriti –

SKLENIL:

Edini člen

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji, se odobri v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic.

Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu (3).

V Bruslju, 29. novembra 2007

Za Svet

Predsednik

M. LINO

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

(2)  UL L 147, 21.6.2000, str. 3.

2

(3)  Glej stran 65 tega Uradnega lista.

3

---

Komisija

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/76

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. septembra 2007

v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES

(Zadeva COMP/E-2/39.140 – DaimlerChrysler)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4275)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2007/788/ES)

| (1) | Ta odločba, sprejeta v skladu s členom 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (1), je naslovljena na DaimlerChrysler AG (v nadaljevanju „DaimlerChrysler“) in se nanaša na zagotavljanje tehničnih informacij za popravilo vozil blagovnih znamk Mercedes-Benz in Smart. |
| --- | --- |

(1)

Ta odločba, sprejeta v skladu s členom 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (1), je naslovljena na DaimlerChrysler AG (v nadaljevanju „DaimlerChrysler“) in se nanaša na zagotavljanje tehničnih informacij za popravilo vozil blagovnih znamk Mercedes-Benz in Smart.

| (2) | Tehnične informacije so sestavljene iz podatkov, postopkov in navodil, ki so potrebni za pregled, popravilo in zamenjavo neustreznih/pokvarjenih/izrabljenih delov motornega vozila ali za odpravo okvar katerih koli sistemov vozila. Vključujejo sedem glavnih kategorij:






  — | osnovne parametre (dokumentacijo o vseh referenčnih vrednostih in nastavljenih vrednostih v zvezi z vozilom, ki jih je mogoče izmeriti, na primer nastavitve navora, meritve reže med zavorno oblogo in bobnom, hidravlični in pnevmatski tlak), |
| --- | --- | --- |

(2)

Tehnične informacije so sestavljene iz podatkov, postopkov in navodil, ki so potrebni za pregled, popravilo in zamenjavo neustreznih/pokvarjenih/izrabljenih delov motornega vozila ali za odpravo okvar katerih koli sistemov vozila. Vključujejo sedem glavnih kategorij:

—

osnovne parametre (dokumentacijo o vseh referenčnih vrednostih in nastavljenih vrednostih v zvezi z vozilom, ki jih je mogoče izmeriti, na primer nastavitve navora, meritve reže med zavorno oblogo in bobnom, hidravlični in pnevmatski tlak),

| — | načrte in opise faz popravil in vzdrževanja (servisni priročniki, tehnični dokumenti, kot so načrti dela, opisi orodij, ki se uporabljajo za določeno popravilo, in načrti, kot so vezalni načrti ali hidravlika), |
| --- | --- |

—

načrte in opise faz popravil in vzdrževanja (servisni priročniki, tehnični dokumenti, kot so načrti dela, opisi orodij, ki se uporabljajo za določeno popravilo, in načrti, kot so vezalni načrti ali hidravlika),

| — | preizkušanje in diagnosticiranje (vključno s šiframi za diagnosticiranje napak/odpravljanje napak, programsko opremo in drugimi potrebnimi informacijami za diagnosticiranje napak na vozilih) – veliko teh informacij, vendar ne vse, je vsebovanih v specializiranih elektronskih orodjih, |
| --- | --- |

—

preizkušanje in diagnosticiranje (vključno s šiframi za diagnosticiranje napak/odpravljanje napak, programsko opremo in drugimi potrebnimi informacijami za diagnosticiranje napak na vozilih) – veliko teh informacij, vendar ne vse, je vsebovanih v specializiranih elektronskih orodjih,

| — | šifre, programsko opremo in druge informacije, ki so potrebne za reprogramiranje, ponovno nastavljanje ali ponovni zagon električnih krmilnih enot (ECU – „electronic control units“), nameščenih na vozilu. Ta kategorija je povezana s prejšnjo, saj se z istimi elektronskimi orodji pogosto diagnosticira napako in nato prek električnih krmilnih enot izvede prilagoditve, potrebne za njeno odpravo, |
| --- | --- |

—

šifre, programsko opremo in druge informacije, ki so potrebne za reprogramiranje, ponovno nastavljanje ali ponovni zagon električnih krmilnih enot (ECU – „electronic control units“), nameščenih na vozilu. Ta kategorija je povezana s prejšnjo, saj se z istimi elektronskimi orodji pogosto diagnosticira napako in nato prek električnih krmilnih enot izvede prilagoditve, potrebne za njeno odpravo,

| — | informacije o rezervnih delih, vključno s katalogi rezervnih delov s šiframi in opisi, in metode identifikacije vozil (to je podatki, povezanimi z določenim vozilom, ki serviserjem omogočajo identifikacijo posameznih šifer za dele, nameščene med sestavo vozila, in identifikacijo ustreznih šifer za skladne prvotne nadomestne dele za zadevno vozilo), |
| --- | --- |

—

informacije o rezervnih delih, vključno s katalogi rezervnih delov s šiframi in opisi, in metode identifikacije vozil (to je podatki, povezanimi z določenim vozilom, ki serviserjem omogočajo identifikacijo posameznih šifer za dele, nameščene med sestavo vozila, in identifikacijo ustreznih šifer za skladne prvotne nadomestne dele za zadevno vozilo),

| — | posebne informacije (pozive kupcem k vračilu vozil in obveščanje o pogostih napakah), |
| --- | --- |

—

posebne informacije (pozive kupcem k vračilu vozil in obveščanje o pogostih napakah),

| — | gradivo za usposabljanje. |
| --- | --- |

—

gradivo za usposabljanje.

| (3) | Komisija je postopek sprožila decembra 2006 in družbi DaimlerChrysler poslala predhodno oceno, v kateri je izrazila predhodno stališče, da sporazumi družbe DaimlerChrysler z njenimi partnerji, ki izvajajo poprodajne storitve, zbujajo skrbi glede skladnosti s členom 81(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je postopek sprožila decembra 2006 in družbi DaimlerChrysler poslala predhodno oceno, v kateri je izrazila predhodno stališče, da sporazumi družbe DaimlerChrysler z njenimi partnerji, ki izvajajo poprodajne storitve, zbujajo skrbi glede skladnosti s členom 81(1) Pogodbe ES.

| (4) | Kakor je razvidno iz predhodne ocene Komisije, DaimlerChrysler verjetno ni objavil določenih vrst tehničnih informacij o popravilih še dolgo po koncu prehodnega obdobja, določenega v Uredbi (ES) št. 1400/2002 (2). Poleg tega v trenutku, ko je Komisija sprožila preiskavo, DaimlerChrysler še vedno ni vzpostavil učinkovitega sistema, ki bi neodvisnim serviserjem omogočal dostop do tehničnih informacij o popravilih in bi bil ločen od drugih storitev. Čeprav je DaimlerChrysler med preiskavo Komisije izboljšal dostopnost do svojih tehničnih informacij, zlasti s spletnimi stranmi („spletna stran s tehničnimi informacijami“), oblikovanimi v ta namen junija 2005, so se zdele informacije, na voljo neodvisnim serviserjem, še vedno nepopolne. |
| --- | --- |

(4)

Kakor je razvidno iz predhodne ocene Komisije, DaimlerChrysler verjetno ni objavil določenih vrst tehničnih informacij o popravilih še dolgo po koncu prehodnega obdobja, določenega v Uredbi (ES) št. 1400/2002 (2). Poleg tega v trenutku, ko je Komisija sprožila preiskavo, DaimlerChrysler še vedno ni vzpostavil učinkovitega sistema, ki bi neodvisnim serviserjem omogočal dostop do tehničnih informacij o popravilih in bi bil ločen od drugih storitev. Čeprav je DaimlerChrysler med preiskavo Komisije izboljšal dostopnost do svojih tehničnih informacij, zlasti s spletnimi stranmi („spletna stran s tehničnimi informacijami“), oblikovanimi v ta namen junija 2005, so se zdele informacije, na voljo neodvisnim serviserjem, še vedno nepopolne.

| (5) | Predhodna ocena je pokazala, da sta ustrezna trga, na katera vpliva zadevna praksa, trg za zagotavljanje storitev popravila in vzdrževanja osebnih avtomobilov ter trg za zagotavljanje tehničnih informacij serviserjem. Pooblaščene mreže Mercedes-Benz in Smart so imele zelo velike tržne deleže na prvem od teh trgov, na drugem trgu pa je bil DaimlerChrysler edini dobavitelj, ki je lahko ponujal vse tehnične informacije, ki jih potrebujejo serviserji njegovih vozil. |
| --- | --- |

(5)

Predhodna ocena je pokazala, da sta ustrezna trga, na katera vpliva zadevna praksa, trg za zagotavljanje storitev popravila in vzdrževanja osebnih avtomobilov ter trg za zagotavljanje tehničnih informacij serviserjem. Pooblaščene mreže Mercedes-Benz in Smart so imele zelo velike tržne deleže na prvem od teh trgov, na drugem trgu pa je bil DaimlerChrysler edini dobavitelj, ki je lahko ponujal vse tehnične informacije, ki jih potrebujejo serviserji njegovih vozil.

| (6) | Sporazumi družbe DaimlerChrysler o servisnih storitvah in distribuciji rezervnih delov zahtevajo, da člani pooblaščene mreže izvajajo vse storitve popravil, povezane z blagovno znamko, in delujejo kot trgovci na debelo z rezervnimi deli. Ker DaimlerChrysler neodvisnim serviserjem ni zagotovil ustreznega dostopa do tehničnih informacij, je Komisija zaskrbljena, da bi se lahko morebitni negativni učinki, ki nastanejo zaradi takšnih sporazumov, še povečali, s čimer bi se izključila podjetja, ki bi bila pripravljena in zmožna ponujati storitve popravil prek drugačnega poslovnega modela. |
| --- | --- |

(6)

Sporazumi družbe DaimlerChrysler o servisnih storitvah in distribuciji rezervnih delov zahtevajo, da člani pooblaščene mreže izvajajo vse storitve popravil, povezane z blagovno znamko, in delujejo kot trgovci na debelo z rezervnimi deli. Ker DaimlerChrysler neodvisnim serviserjem ni zagotovil ustreznega dostopa do tehničnih informacij, je Komisija zaskrbljena, da bi se lahko morebitni negativni učinki, ki nastanejo zaradi takšnih sporazumov, še povečali, s čimer bi se izključila podjetja, ki bi bila pripravljena in zmožna ponujati storitve popravil prek drugačnega poslovnega modela.

| (7) | V skladu s predhodnim sklepom Komisije je bilo ugotovljeno, da ureditev družbe DaimlerChrysler za zagotavljanje tehničnih informacij neodvisnim serviserjem ne ustreza potrebam neodvisnih serviserjem bodisi glede obsega razpoložljivih informacij bodisi glede njihove dostopnosti in da bi lahko takšna praksa skupaj s podobnimi praksami drugih proizvajalcev avtomobilov prispevala k zmanjšanju tržnega deleža neodvisnih serviserjev. To bi lahko znatno škodovalo potrošnikom v smislu precejšnjega zmanjšanja izbire rezervnih delov, višjih cen popravil, manjše izbire servisnih delavnic, morebitnih vprašanj glede varnosti in pomanjkanja dostopa do inovativnih servisnih delavnic. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s predhodnim sklepom Komisije je bilo ugotovljeno, da ureditev družbe DaimlerChrysler za zagotavljanje tehničnih informacij neodvisnim serviserjem ne ustreza potrebam neodvisnih serviserjem bodisi glede obsega razpoložljivih informacij bodisi glede njihove dostopnosti in da bi lahko takšna praksa skupaj s podobnimi praksami drugih proizvajalcev avtomobilov prispevala k zmanjšanju tržnega deleža neodvisnih serviserjev. To bi lahko znatno škodovalo potrošnikom v smislu precejšnjega zmanjšanja izbire rezervnih delov, višjih cen popravil, manjše izbire servisnih delavnic, morebitnih vprašanj glede varnosti in pomanjkanja dostopa do inovativnih servisnih delavnic.

| (8) | Ker DaimlerChrysler neodvisnim serviserjem poleg tega očitno ni zagotovil ustreznega dostopa do tehničnih informacij, lahko to povzroči, da sporazumi z njegovimi partnerji, ki izvajajo poprodajne storitve, ne bi bili obravnavani v skladu z izjemo, ki jo dopušča Uredba (ES) št. 1400/2002, saj v skladu s členom 4(2) Uredbe takšna izjema ne velja, če dobavitelj motornih vozil neodvisnim izvajalcem noče omogočiti dostopa do kakršnih koli tehničnih informacij, diagnostične in druge opreme, orodja, vključno z ustrezno programsko opremo, ali usposabljanja, ki so potrebni za popravljanje in vzdrževanje teh motornih vozil. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 26 Uredbe, se pogoji za dostop ne smejo razlikovati med pooblaščenimi in neodvisnimi izvajalci. |
| --- | --- |

(8)

Ker DaimlerChrysler neodvisnim serviserjem poleg tega očitno ni zagotovil ustreznega dostopa do tehničnih informacij, lahko to povzroči, da sporazumi z njegovimi partnerji, ki izvajajo poprodajne storitve, ne bi bili obravnavani v skladu z izjemo, ki jo dopušča Uredba (ES) št. 1400/2002, saj v skladu s členom 4(2) Uredbe takšna izjema ne velja, če dobavitelj motornih vozil neodvisnim izvajalcem noče omogočiti dostopa do kakršnih koli tehničnih informacij, diagnostične in druge opreme, orodja, vključno z ustrezno programsko opremo, ali usposabljanja, ki so potrebni za popravljanje in vzdrževanje teh motornih vozil. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 26 Uredbe, se pogoji za dostop ne smejo razlikovati med pooblaščenimi in neodvisnimi izvajalci.

| (9) | Komisija je sprejela predhodno stališče, da zaradi pomanjkljivega dostopa do tehničnih informacij o popravilih ni verjetno, da bi se za sporazume med družbo DaimlerChrysler in pooblaščenimi serviserji upoštevala določba člena 81(3). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je sprejela predhodno stališče, da zaradi pomanjkljivega dostopa do tehničnih informacij o popravilih ni verjetno, da bi se za sporazume med družbo DaimlerChrysler in pooblaščenimi serviserji upoštevala določba člena 81(3).

| (10) | DaimlerChrysler je 14. februarja 2007 Komisiji ponudil zaveze, da bi upošteval njene pomisleke glede konkurence iz predhodne ocene. |
| --- | --- |

(10)

DaimlerChrysler je 14. februarja 2007 Komisiji ponudil zaveze, da bi upošteval njene pomisleke glede konkurence iz predhodne ocene.

| (11) | V skladu s temi zavezami je načelo, ki določa obseg informacij, ki jih je treba posredovati, načelo nediskriminacije med neodvisnimi in pooblaščenimi serviserji. Tako bo DaimlerChrysler omogočil, da bodo vse tehnične informacije, orodja, oprema, programska oprema in usposabljanje, ki jih DaimlerChrysler zagotavlja ali se v njegovem imenu zagotavljajo pooblaščenim serviserjem in/ali neodvisnim uvoznikom njegovih blagovnih znamk Mercedes-Benz in Smart v vsaki državi članici EU ter so potrebni za popravljanje in vzdrževanje njegovih vozil, na voljo tudi neodvisnim serviserjem. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s temi zavezami je načelo, ki določa obseg informacij, ki jih je treba posredovati, načelo nediskriminacije med neodvisnimi in pooblaščenimi serviserji. Tako bo DaimlerChrysler omogočil, da bodo vse tehnične informacije, orodja, oprema, programska oprema in usposabljanje, ki jih DaimlerChrysler zagotavlja ali se v njegovem imenu zagotavljajo pooblaščenim serviserjem in/ali neodvisnim uvoznikom njegovih blagovnih znamk Mercedes-Benz in Smart v vsaki državi članici EU ter so potrebni za popravljanje in vzdrževanje njegovih vozil, na voljo tudi neodvisnim serviserjem.

| (12) | Zaveze določajo, da „tehnične informacije“ v smislu člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1400/2002 zajemajo vse informacije, zagotovljene pooblaščenim serviserjem za popravljanje in vzdrževanje motornih vozil znamk Mercedes-Benz in Smart. Konkretni primeri vključujejo programsko opremo, šifre napak in druge parametre, skupaj s posodobitvami, potrebnimi za delo z električnimi krmilnimi enotami, namenjenimi uvedbi ali ponovni vzpostavitvi nastavitev, ki jih priporoča DaimlerChrysler, metode identifikacije vozil, kataloge rezervnih delov, praktične rešitve, ki so posledica izkušenj in se nanašajo na težave, ki so značilne za določen model ali serijo, ter pozive kupcem k vračilu vozil ali druga obvestila, ki določajo popravila, ki se lahko brezplačno opravijo v pooblaščeni servisni mreži. |
| --- | --- |

(12)

Zaveze določajo, da „tehnične informacije“ v smislu člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1400/2002 zajemajo vse informacije, zagotovljene pooblaščenim serviserjem za popravljanje in vzdrževanje motornih vozil znamk Mercedes-Benz in Smart. Konkretni primeri vključujejo programsko opremo, šifre napak in druge parametre, skupaj s posodobitvami, potrebnimi za delo z električnimi krmilnimi enotami, namenjenimi uvedbi ali ponovni vzpostavitvi nastavitev, ki jih priporoča DaimlerChrysler, metode identifikacije vozil, kataloge rezervnih delov, praktične rešitve, ki so posledica izkušenj in se nanašajo na težave, ki so značilne za določen model ali serijo, ter pozive kupcem k vračilu vozil ali druga obvestila, ki določajo popravila, ki se lahko brezplačno opravijo v pooblaščeni servisni mreži.

| (13) | Dostop do orodij zajema dostop do elektronskih diagnostičnih in drugih orodij za popravila, vključno s povezano programsko opremo in njenimi periodičnimi posodobitvami ter poprodajnimi storitvami za takšna orodja. |
| --- | --- |

(13)

Dostop do orodij zajema dostop do elektronskih diagnostičnih in drugih orodij za popravila, vključno s povezano programsko opremo in njenimi periodičnimi posodobitvami ter poprodajnimi storitvami za takšna orodja.

| (14) | Zaveze so za DaimlerChrysler in z njim povezane družbe zavezujoče, vendar neodvisnih uvoznikov blagovnih znamk vozil Mercedes-Benz in Smart ne zavezujejo neposredno. DaimlerChrysler se je zato strinjal, da si bo v tistih državah članicah, v katerih distribuira vozila znamk Mercedes-Benz in/ali Smart prek neodvisnih uvoznikov, po najboljših močeh prizadeval pogodbeno zavezati te družbe, da neodvisnim serviserjem z objavo na svojih nacionalnih uradnih spletnih straneh omogočijo brezplačen in nediskriminatoren dostop do vseh tehničnih informacij ali jezikovnih različic takšnih informacij, ki jih je zadevni uvoznik dal na voljo pooblaščenim serviserjem v državi članici, za katero je bil imenovan, in ki neodvisnim serviserjem niso dostopne na spletni strani s tehničnimi informacijami. |
| --- | --- |

(14)

Zaveze so za DaimlerChrysler in z njim povezane družbe zavezujoče, vendar neodvisnih uvoznikov blagovnih znamk vozil Mercedes-Benz in Smart ne zavezujejo neposredno. DaimlerChrysler se je zato strinjal, da si bo v tistih državah članicah, v katerih distribuira vozila znamk Mercedes-Benz in/ali Smart prek neodvisnih uvoznikov, po najboljših močeh prizadeval pogodbeno zavezati te družbe, da neodvisnim serviserjem z objavo na svojih nacionalnih uradnih spletnih straneh omogočijo brezplačen in nediskriminatoren dostop do vseh tehničnih informacij ali jezikovnih različic takšnih informacij, ki jih je zadevni uvoznik dal na voljo pooblaščenim serviserjem v državi članici, za katero je bil imenovan, in ki neodvisnim serviserjem niso dostopne na spletni strani s tehničnimi informacijami.

| (15) | V skladu z uvodno izjavo 26 Uredbe (ES) št. 1400/2002 ni treba, da bi DaimlerChrysler neodvisnim serviserjem zagotovil tehnične informacije, ki bi tretji osebi omogočile, da obide ali onemogoči vgrajene protivlomne naprave in/ali rekalibrira (3) elektronske naprave ali nedovoljeno posega v naprave, ki omejujejo hitrost motornega vozila. Kakor vsako izjemo v zakonodaji EU, je treba uvodno izjavo 26 razlagati ozko. V zavezah je poudarjeno, da, če bi se DaimlerChrysler skliceval na to izjemo kot razlog, zaradi katerega nekaterih tehničnih informacij ne bi razkril neodvisnim serviserjem, bi se tako zavezal, da bo poskrbel, da bo količina nerazkritih informacij omejena na stopnjo, ki je potrebna za zagotavljanje zaščite, opisane v uvodni izjavi 26, ter da pomanjkanje zadevnih informacij neodvisnim serviserjem ne bo preprečevalo izvajanja del na napravah, ki niso naštete v uvodni izjavi 26, še zlasti dela na napravah, kot so električne krmilne enote za upravljanje motorjev, zračne zaščitne blazine, zatezniki varnostnih pasov ali elementi centralnega zaklepanja. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z uvodno izjavo 26 Uredbe (ES) št. 1400/2002 ni treba, da bi DaimlerChrysler neodvisnim serviserjem zagotovil tehnične informacije, ki bi tretji osebi omogočile, da obide ali onemogoči vgrajene protivlomne naprave in/ali rekalibrira (3) elektronske naprave ali nedovoljeno posega v naprave, ki omejujejo hitrost motornega vozila. Kakor vsako izjemo v zakonodaji EU, je treba uvodno izjavo 26 razlagati ozko. V zavezah je poudarjeno, da, če bi se DaimlerChrysler skliceval na to izjemo kot razlog, zaradi katerega nekaterih tehničnih informacij ne bi razkril neodvisnim serviserjem, bi se tako zavezal, da bo poskrbel, da bo količina nerazkritih informacij omejena na stopnjo, ki je potrebna za zagotavljanje zaščite, opisane v uvodni izjavi 26, ter da pomanjkanje zadevnih informacij neodvisnim serviserjem ne bo preprečevalo izvajanja del na napravah, ki niso naštete v uvodni izjavi 26, še zlasti dela na napravah, kot so električne krmilne enote za upravljanje motorjev, zračne zaščitne blazine, zatezniki varnostnih pasov ali elementi centralnega zaklepanja.

| (16) | Člen 4(2) Uredbe (ES) št. 1400/2002 določa, da morajo biti tehnične informacije na voljo sorazmerno s potrebami neodvisnih serviserjev. To zajema pošiljanje ločenih informacij ter oblikovanje cen, pri čemer se upošteva, v kakšnem obsegu neodvisni serviserji uporabljajo te informacije. |
| --- | --- |

(16)

Člen 4(2) Uredbe (ES) št. 1400/2002 določa, da morajo biti tehnične informacije na voljo sorazmerno s potrebami neodvisnih serviserjev. To zajema pošiljanje ločenih informacij ter oblikovanje cen, pri čemer se upošteva, v kakšnem obsegu neodvisni serviserji uporabljajo te informacije.

| (17) | V skladu s tem načelom zaveze določajo, da bo DaimlerChrysler na spletno stran s tehničnimi informacijami vključil vse tehnične informacije, povezane z modeli, ki so bili dani na trg po letu 1996, in zagotovil, da bodo vse posodobljene tehnične informacije vedno na voljo na zadevni spletni strani ali vsaki spletni strani, ki bi jo zamenjala. Vendar če kakšne tehnične informacije, povezane z modeli, danimi na trg po letu 1996, ali tovrstne jezikovne različice, ki jih DaimlerChrysler ali njegova povezana podjetja dajo na voljo pooblaščenim serviserjem v določeni državi članici, niso na voljo na spletni strani s tehničnimi informacijami, se šteje, da je DaimlerChrysler svoje obveznosti v tem smislu izpolnil, če neodvisnim serviserjem brez neupravičenega odlašanja in brezplačno omogoči dostop do zadevnih informacij na svoji uradni spletni strani v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s tem načelom zaveze določajo, da bo DaimlerChrysler na spletno stran s tehničnimi informacijami vključil vse tehnične informacije, povezane z modeli, ki so bili dani na trg po letu 1996, in zagotovil, da bodo vse posodobljene tehnične informacije vedno na voljo na zadevni spletni strani ali vsaki spletni strani, ki bi jo zamenjala. Vendar če kakšne tehnične informacije, povezane z modeli, danimi na trg po letu 1996, ali tovrstne jezikovne različice, ki jih DaimlerChrysler ali njegova povezana podjetja dajo na voljo pooblaščenim serviserjem v določeni državi članici, niso na voljo na spletni strani s tehničnimi informacijami, se šteje, da je DaimlerChrysler svoje obveznosti v tem smislu izpolnil, če neodvisnim serviserjem brez neupravičenega odlašanja in brezplačno omogoči dostop do zadevnih informacij na svoji uradni spletni strani v zadevni državi članici.

| (18) | DaimlerChrysler bo poskrbel, da bo spletna stran s tehničnimi informacijami vedno dosegljiva brez težav in bo zmeraj opremljena z enako uspešnimi metodami, kot se uporabljajo za zagotavljanje tehničnih informacij članom njegovih pooblaščenih mrež. Kadar da DaimlerChrysler ali družba, ki DaimlerChrysler zastopa, na voljo tehnično informacijo pooblaščenim serviserjem v določenem jeziku EU, bo DaimlerChrysler zagotovil, da se ta jezikovna različica brez neupravičenega odlašanja objavi na spletni strani s tehničnimi informacijami. |
| --- | --- |

(18)

DaimlerChrysler bo poskrbel, da bo spletna stran s tehničnimi informacijami vedno dosegljiva brez težav in bo zmeraj opremljena z enako uspešnimi metodami, kot se uporabljajo za zagotavljanje tehničnih informacij članom njegovih pooblaščenih mrež. Kadar da DaimlerChrysler ali družba, ki DaimlerChrysler zastopa, na voljo tehnično informacijo pooblaščenim serviserjem v določenem jeziku EU, bo DaimlerChrysler zagotovil, da se ta jezikovna različica brez neupravičenega odlašanja objavi na spletni strani s tehničnimi informacijami.

| (19) | DaimlerChrysler je določil ceno letnega dostopa do spletne strani s tehničnimi informacijami v višini 1 254 EUR (1 239 EUR za dostop do glavnega oddelka, ki ga imenujejo „WIS net“; katalog rezervnih delov v elektronski obliki je brezplačen, plačati je treba samo letni prispevek za upravne stroške v višini 15 EUR). Vendar se DaimlerChrysler zaradi upoštevanja zahteve po sorazmernosti iz Uredbe strinja, da bo za dostop do WIS neta zagotovil sorazmerno razčlenitev na mesečno, tedensko, dnevno in urno časovno okno, in sicer s cenami 180 EUR na mesec, 70 EUR na teden, 20 EUR na dan in 4 EUR na uro. DaimlerChrysler se strinja, da bo v času veljave zavez ohranil to strukturo cen dostopa in ne bo povišal cen za več kot povprečno stopnjo inflacije v EU. |
| --- | --- |

(19)

DaimlerChrysler je določil ceno letnega dostopa do spletne strani s tehničnimi informacijami v višini 1 254 EUR (1 239 EUR za dostop do glavnega oddelka, ki ga imenujejo „WIS net“; katalog rezervnih delov v elektronski obliki je brezplačen, plačati je treba samo letni prispevek za upravne stroške v višini 15 EUR). Vendar se DaimlerChrysler zaradi upoštevanja zahteve po sorazmernosti iz Uredbe strinja, da bo za dostop do WIS neta zagotovil sorazmerno razčlenitev na mesečno, tedensko, dnevno in urno časovno okno, in sicer s cenami 180 EUR na mesec, 70 EUR na teden, 20 EUR na dan in 4 EUR na uro. DaimlerChrysler se strinja, da bo v času veljave zavez ohranil to strukturo cen dostopa in ne bo povišal cen za več kot povprečno stopnjo inflacije v EU.

| (20) | Zaveze družbe DaimlerChrysler veljajo ne glede na trenutne ali prihodnje zahteve, določene z zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, ki bi lahko razširila področje uporabe tehničnih informacij, ki jih mora DaimlerChrysler zagotoviti neodvisnim izvajalcem, in/ali določala ugodnejše načine za zagotavljanje takšnih informacij. |
| --- | --- |

(20)

Zaveze družbe DaimlerChrysler veljajo ne glede na trenutne ali prihodnje zahteve, določene z zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, ki bi lahko razširila področje uporabe tehničnih informacij, ki jih mora DaimlerChrysler zagotoviti neodvisnim izvajalcem, in/ali določala ugodnejše načine za zagotavljanje takšnih informacij.

| (21) | DaimlerChrysler se zaveže, da bo na zahtevo neodvisnega serviserja ali združenja takšnih serviserjev sprejel arbitražo za reševanje sporov v zvezi z zagotavljanjem tehničnih informacij. To arbitražo urejajo nacionalna pravila arbitraže in stvarno pravo, glede katerega se je DaimlerChrysler dogovoril v sporazumu s svojimi pooblaščenimi serviserji v državi članici, kjer ima sedež stranka, ki zahteva arbitražo. DaimlerChrysler se zavezuje, da bo na zahtevo omogočil dostop do informacij o teh pravilih. Arbitražno razsodišče sestavljajo trije arbitri, imenovani v skladu s temi pravili. Arbitraža ne vpliva na pravico do vložitve tožbe na pristojnem nacionalnem sodišču. |
| --- | --- |

(21)

DaimlerChrysler se zaveže, da bo na zahtevo neodvisnega serviserja ali združenja takšnih serviserjev sprejel arbitražo za reševanje sporov v zvezi z zagotavljanjem tehničnih informacij. To arbitražo urejajo nacionalna pravila arbitraže in stvarno pravo, glede katerega se je DaimlerChrysler dogovoril v sporazumu s svojimi pooblaščenimi serviserji v državi članici, kjer ima sedež stranka, ki zahteva arbitražo. DaimlerChrysler se zavezuje, da bo na zahtevo omogočil dostop do informacij o teh pravilih. Arbitražno razsodišče sestavljajo trije arbitri, imenovani v skladu s temi pravili. Arbitraža ne vpliva na pravico do vložitve tožbe na pristojnem nacionalnem sodišču.

| (22) | V odločbi se ugotavlja, da zaradi zavez ni več razlogov za ukrepanje s strani Komisije. Zaveze bodo zavezujoče do 31. maja 2010. |
| --- | --- |

(22)

V odločbi se ugotavlja, da zaradi zavez ni več razlogov za ukrepanje s strani Komisije. Zaveze bodo zavezujoče do 31. maja 2010.

| (23) | Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je izdal pozitivno mnenje 9. julija 2007. |
| --- | --- |

(23)

Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je izdal pozitivno mnenje 9. julija 2007.

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1419/2006 (UL L 269, 28.9.2006, str. 1).

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil (UL L 203, 1.8.2002, str. 30). Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(3)  Tj. spremeni prvotne nastavitve električnih krmilnih enot drugače, kot priporoča DaimlerChrysler.

---

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/79 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/79

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 4. decembra 2007

o opustitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1420/2007 na uvoz silicij-mangana s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana

(2007/789/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), (1) in zlasti člena 14(4) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1420/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz silicij-mangana (vključno s fero-silicij-manganom) („SiMn“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Kazahstana, ki se uvršča pod oznaki KN 7202 30 00 in ex 8111 00 11 (oznaka TARIC 8111001110) („zadevni izdelek“). Stopnja protidampinške dajatve za izdelek s poreklom iz LRK in Kazahstana znaša 8,2 % oziroma 6,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1420/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz silicij-mangana (vključno s fero-silicij-manganom) („SiMn“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Kazahstana, ki se uvršča pod oznaki KN 7202 30 00 in ex 8111 00 11 (oznaka TARIC 8111001110) („zadevni izdelek“). Stopnja protidampinške dajatve za izdelek s poreklom iz LRK in Kazahstana znaša 8,2 % oziroma 6,5 %.

| (2) | Komisija je prejela informacije o spremembi tržnih razmer, do katere je prišlo po prvotnem obdobju preiskave, navedenem v Uredbi (ES) št. 1420/2007, in ki bi lahko v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe upravičila opustitev trenutno veljavnih ukrepov. Komisija je preučila, ali je opustitev utemeljena. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je prejela informacije o spremembi tržnih razmer, do katere je prišlo po prvotnem obdobju preiskave, navedenem v Uredbi (ES) št. 1420/2007, in ki bi lahko v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe upravičila opustitev trenutno veljavnih ukrepov. Komisija je preučila, ali je opustitev utemeljena.

B.   RAZLOGI

| (3) | Člen 14(4) osnovne uredbe določa, da se lahko protidampinški ukrepi v interesu Skupnosti opustijo, če so se tržne razmere začasno spremenile v taki meri, da ni verjetno, da bi se zaradi take opustitve škoda ponovila, pod pogojem, da je bila industriji Skupnosti dana možnost, da predloži pripombe in se te upoštevajo. Člen 14(4) natančneje določa tudi, da se lahko protidampinški ukrepi kadar koli ponovno uvedejo, če razlogi za opustitev niso več utemeljeni. |
| --- | --- |

(3)

Člen 14(4) osnovne uredbe določa, da se lahko protidampinški ukrepi v interesu Skupnosti opustijo, če so se tržne razmere začasno spremenile v taki meri, da ni verjetno, da bi se zaradi take opustitve škoda ponovila, pod pogojem, da je bila industriji Skupnosti dana možnost, da predloži pripombe in se te upoštevajo. Člen 14(4) natančneje določa tudi, da se lahko protidampinški ukrepi kadar koli ponovno uvedejo, če razlogi za opustitev niso več utemeljeni.

| (4) | Po prvotnem obdobju preiskave je bilo mogoče opaziti zvišanje svetovnih cen SiMn, kar kaže na spremembe razmer in pogojev na trgu. Glede na to je Komisija opravila nadaljnjo preiskavo ter ocenila nedaven razvoj v zvezi s količinami in cenami zadevnega izdelka za obdobje med 1. julijem 2006 in 30. septembrom 2007 ter njihovim vplivom na škodo, povzročeno industriji Skupnosti in splošnemu interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Po prvotnem obdobju preiskave je bilo mogoče opaziti zvišanje svetovnih cen SiMn, kar kaže na spremembe razmer in pogojev na trgu. Glede na to je Komisija opravila nadaljnjo preiskavo ter ocenila nedaven razvoj v zvezi s količinami in cenami zadevnega izdelka za obdobje med 1. julijem 2006 in 30. septembrom 2007 ter njihovim vplivom na škodo, povzročeno industriji Skupnosti in splošnemu interesu Skupnosti.

| (5) | Na osnovi zbranih informacij je bilo ugotovljeno, da so se tržne cene SiMn na trgu Skupnosti po prvotnem obdobju preiskave in do tretje četrtine leta 2007 povišale za okrog 69 %, tj. s povprečno 622 EUR/MT ton v tretji četrtini leta 2006 na povprečno 1 051 EUR/MT ton v tretji četrtini leta 2007. Znatno povišanje v višini okrog 42 % je bilo mogoče opaziti zlasti med drugim in tretjim četrtletjem leta 2007. Ta gibanja je mogoče zaznati tudi na drugih glavnih svetovnih trgih in pri uvozu SiMn v Skupnost. |
| --- | --- |

(5)

Na osnovi zbranih informacij je bilo ugotovljeno, da so se tržne cene SiMn na trgu Skupnosti po prvotnem obdobju preiskave in do tretje četrtine leta 2007 povišale za okrog 69 %, tj. s povprečno 622 EUR/MT ton v tretji četrtini leta 2006 na povprečno 1 051 EUR/MT ton v tretji četrtini leta 2007. Znatno povišanje v višini okrog 42 % je bilo mogoče opaziti zlasti med drugim in tretjim četrtletjem leta 2007. Ta gibanja je mogoče zaznati tudi na drugih glavnih svetovnih trgih in pri uvozu SiMn v Skupnost.

| (6) | SiMn je glavna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji jekla. Zgoraj navedeno povišanje cen se lahko pripiše začasnemu pomanjkanju ponudbe, ki je povezano z visokim povpraševanjem po SiMn zaradi povečanega povpraševanja po jeklu po vsem svetu. Dejstva, povezana s predhodnimi nenadnimi povišanji cen, kot na primer tistim iz leta 2004, kažejo, da so tovrstna neravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na tem trgu začasne narave. Cene se ponavadi spustijo na svojo dolgoročno raven, ko se v celoti izkoristijo proste zmogljivosti SiMn. |
| --- | --- |

(6)

SiMn je glavna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji jekla. Zgoraj navedeno povišanje cen se lahko pripiše začasnemu pomanjkanju ponudbe, ki je povezano z visokim povpraševanjem po SiMn zaradi povečanega povpraševanja po jeklu po vsem svetu. Dejstva, povezana s predhodnimi nenadnimi povišanji cen, kot na primer tistim iz leta 2004, kažejo, da so tovrstna neravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na tem trgu začasne narave. Cene se ponavadi spustijo na svojo dolgoročno raven, ko se v celoti izkoristijo proste zmogljivosti SiMn.

| (7) | Med prvotnim obdobjem preiskave in obdobjem od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 se je tržni delež uvoza SiMn s poreklom iz LRK in Kazahstana zmanjšal za 0,6 odstotne točke na 9,8 % skupne potrošnje Skupnosti. Potrošnja ES se je povečala za 20 %. |
| --- | --- |

(7)

Med prvotnim obdobjem preiskave in obdobjem od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 se je tržni delež uvoza SiMn s poreklom iz LRK in Kazahstana zmanjšal za 0,6 odstotne točke na 9,8 % skupne potrošnje Skupnosti. Potrošnja ES se je povečala za 20 %.

| (8) | V zvezi z industrijo Skupnosti je treba opozoriti, da se je njen položaj po prvotnem obdobju preiskave izboljšal. Med prvotnim obdobjem preiskave ter obdobjem od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 sta se obseg prodaje in proizvodnje povečala za 15 % oziroma 19 %. Tržni delež industrije Skupnosti pa se je zmanjšal za 1,1 odstotne točke na 23,8 %. Znatno se je povečal dobiček, donosnost industrije Skupnosti pa je v tretji četrtini leta 2007 dosegla 42 %, tako je znatno presegla celo 5 % stopnjo dobička, ugotovljeno v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi z industrijo Skupnosti je treba opozoriti, da se je njen položaj po prvotnem obdobju preiskave izboljšal. Med prvotnim obdobjem preiskave ter obdobjem od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 sta se obseg prodaje in proizvodnje povečala za 15 % oziroma 19 %. Tržni delež industrije Skupnosti pa se je zmanjšal za 1,1 odstotne točke na 23,8 %. Znatno se je povečal dobiček, donosnost industrije Skupnosti pa je v tretji četrtini leta 2007 dosegla 42 %, tako je znatno presegla celo 5 % stopnjo dobička, ugotovljeno v prvotni preiskavi.

| (9) | Kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 157 do 163 Uredbe (ES) št. 1420/2007, je bilo pričakovati, da bo uvedba zadevnih ukrepov negativno, vendar omejeno vplivala na uporabnike v obliki povečanja stroškov, ki izhajajo iz morebitne potrebe po pridobitvi novih ali drugih ponudb. Glede na začasne spremembe tržnih razmer in ker industrija Skupnosti trenutno ni utrpela škode, se lahko z opustitvijo ukrepov odpravi vsakršen negativni vpliv na uporabnika. Zato je mogoče skleniti, da je opustitev v splošnem interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 157 do 163 Uredbe (ES) št. 1420/2007, je bilo pričakovati, da bo uvedba zadevnih ukrepov negativno, vendar omejeno vplivala na uporabnike v obliki povečanja stroškov, ki izhajajo iz morebitne potrebe po pridobitvi novih ali drugih ponudb. Glede na začasne spremembe tržnih razmer in ker industrija Skupnosti trenutno ni utrpela škode, se lahko z opustitvijo ukrepov odpravi vsakršen negativni vpliv na uporabnika. Zato je mogoče skleniti, da je opustitev v splošnem interesu Skupnosti.

| (10) | Glede na začasne spremembe tržnih razmer in zlasti visoke ravni cen SiMn na trgu Skupnosti, ki je precej višja od škodljive ravni, ugotovljene v prvotni preiskavi, ter domnevno neravnotežje med ponudbo in povpraševanjem zadevnega izdelka se šteje, da ni verjetno, da bi se škoda, povezana z uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Kazahstana, zaradi opustitve ukrepov ponovila. Zato se v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe predlaga opustitev veljavnih ukrepov za devet mesecev. |
| --- | --- |

(10)

Glede na začasne spremembe tržnih razmer in zlasti visoke ravni cen SiMn na trgu Skupnosti, ki je precej višja od škodljive ravni, ugotovljene v prvotni preiskavi, ter domnevno neravnotežje med ponudbo in povpraševanjem zadevnega izdelka se šteje, da ni verjetno, da bi se škoda, povezana z uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Kazahstana, zaradi opustitve ukrepov ponovila. Zato se v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe predlaga opustitev veljavnih ukrepov za devet mesecev.

C.   POSVETOVANJE Z INDUSTRIJO SKUPNOSTI

| (11) | V skladu s členom 14(4) osnovne uredbe je Komisija industrijo Skupnosti obvestila o svoji nameri, da opusti zadevne protidampinške ukrepe. Industrija Skupnosti je dobila možnost, da predloži pripombe, in ni nasprotovala opustitvi protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 14(4) osnovne uredbe je Komisija industrijo Skupnosti obvestila o svoji nameri, da opusti zadevne protidampinške ukrepe. Industrija Skupnosti je dobila možnost, da predloži pripombe, in ni nasprotovala opustitvi protidampinških ukrepov.

D.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (12) | Zato Komisija meni, da so vse zahteve za opustitev protidampinške dajatve, uvedene za zadevni izdelek, izpolnjene v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe. Zato je treba protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 1420/2007, opustiti za obdobje devetih mesecev. |
| --- | --- |

(12)

Zato Komisija meni, da so vse zahteve za opustitev protidampinške dajatve, uvedene za zadevni izdelek, izpolnjene v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe. Zato je treba protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 1420/2007, opustiti za obdobje devetih mesecev.

| (13) | Komisija bo spremljala razvoj uvoza in cen zadevnega izdelka. Če bi se kadar koli pokazalo, da se je obseg zadevnega izdelka po dampinških cenah iz LRK in Kazahstana ponovno povečal in zato povzroča škodo industriji Skupnosti, bo Komisija sprejela vse potrebne ukrepe za ponovno uvedbo protidampinške dajatve, pri čemer bo upoštevala materialna pravila, na katerih temelji ocena škode. V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se po potrebi lahko začne vmesni pregled – |
| --- | --- |

(13)

Komisija bo spremljala razvoj uvoza in cen zadevnega izdelka. Če bi se kadar koli pokazalo, da se je obseg zadevnega izdelka po dampinških cenah iz LRK in Kazahstana ponovno povečal in zato povzroča škodo industriji Skupnosti, bo Komisija sprejela vse potrebne ukrepe za ponovno uvedbo protidampinške dajatve, pri čemer bo upoštevala materialna pravila, na katerih temelji ocena škode. V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se po potrebi lahko začne vmesni pregled –

SKLENILA:

Člen 1

Dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 1420/2007 na uvoz silicij-mangana (vključno s fero-silicij-manganom) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Kazahstana, ki se uvršča pod oznaki KN 7202 30 00 in ex 8111 00 11 (oznaka TARIC 8111001110), se opusti za devet mesecev.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 4. decembra 2007

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  Glej stran 5 tega Uradnega lista.

2

---

Evropska centralna banka

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/81 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/81

---

ODLOČBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 23. novembra 2007

o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2008

(ECB/2007/16)

(2007/790/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 106(2) Pogodbe,

ob upoštevanju člena 1 Odločbe Sveta 2007/503/ES z dne 10. julija 2007 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Cipru 1. januarja 2008 (1),

ob upoštevanju člena 1 Odločbe Sveta 2007/504/ES z dne 10. julija 2007 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Malti 1. januarja 2008 (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, ki so sprejele euro (v nadaljevanju: „sodelujoče države članice“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, ki so sprejele euro (v nadaljevanju: „sodelujoče države članice“).

| (2) | Odstopanje v korist Cipra in Malte iz člena 4 Akta o pristopu iz leta 2003 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2008. |
| --- | --- |

(2)

Odstopanje v korist Cipra in Malte iz člena 4 Akta o pristopu iz leta 2003 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2008.

| (3) | Sedanjih trinajst sodelujočih držav članic, Ciper in Malta so ECB v odobritev predložile svoje ocene glede obsega izdaje eurokovancev v letu 2008, dopolnjene s pojasnili o metodologiji napovedovanja – |
| --- | --- |

(3)

Sedanjih trinajst sodelujočih držav članic, Ciper in Malta so ECB v odobritev predložile svoje ocene glede obsega izdaje eurokovancev v letu 2008, dopolnjene s pojasnili o metodologiji napovedovanja –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odobritev obsega izdaje eurokovancev v letu 2008

ECB s to odločbo odobri obseg izdaje eurokovancev s strani sodelujočih držav članic v letu 2008, kot je prikazano v naslednji tabeli:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Izdaja kovancev, namenjenih za obtok, in izdaja zbirateljskih kovancev (niso namenjeni za obtok) v letu 2008 |
| Belgija | 130,0 |
| Nemčija | 655,0 |
| Irska | 114,0 |
| Grčija | 97,3 |
| Španija | 550,0 |
| Francija | 500,0 |
| Italija | 375,2 |
| Ciper | 147,4 |
| Luksemburg | 49,0 |
| Malta | 56,7 |
| Nizozemska | 57,5 |
| Avstrija | 185,0 |
| Portugalska | 50,0 |
| Slovenija | 39,0 |
| Finska | 60,0 |

(v milijonih EUR)

Izdaja kovancev, namenjenih za obtok, in izdaja zbirateljskih kovancev (niso namenjeni za obtok) v letu 2008

Belgija

130,0

Nemčija

655,0

Irska

114,0

Grčija

97,3

Španija

550,0

Francija

500,0

Italija

375,2

Ciper

147,4

Luksemburg

49,0

Malta

56,7

Nizozemska

57,5

Avstrija

185,0

Portugalska

50,0

Slovenija

39,0

Finska

60,0

Člen 2

Končna določba

Ta odločba je naslovljena na sodelujoče države članice.

V Frankfurtu na Majni, 23. novembra 2007

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 186, 18.7.2007, str. 29.

1

(2)  UL L 186, 18.7.2007, str. 32.

2

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 5.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 317/83 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 317/83

---

SKLEP SVETA 2007/791/SZVP

z dne 4. decembra 2007

o izvajanju Skupnega ukrepa 2007/749/SZVP o policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2007/749/SZVP z dne 19. novembra 2007 o policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH) (1) in zlasti člena 12(1) Skupnega ukrepa, v povezavi z drugo alinejo člena 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 19. novembra 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/749/SZVP, v katerem je določeno, da naj bi se EUPM nadaljevala do 31. decembra 2009. Referenčni finančni znesek za leti 2008 in 2009 se določi na letni osnovi. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 19. novembra 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/749/SZVP, v katerem je določeno, da naj bi se EUPM nadaljevala do 31. decembra 2009. Referenčni finančni znesek za leti 2008 in 2009 se določi na letni osnovi.

| (2) | Naloge EUPM se bodo izvajale v razmerah, ki se lahko poslabšajo in škodijo ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 11 Pogodbe – |
| --- | --- |

(2)

Naloge EUPM se bodo izvajale v razmerah, ki se lahko poslabšajo in škodijo ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 11 Pogodbe –

SKLENIL:

Člen 1

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z izvajanjem Skupnega ukrepa 2007/749/SZVP za leto 2008 znaša 14 800 000 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropske unije, z izjemo, da nobeno pred-financiranje ne ostane v lasti Skupnosti.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 4. decembra 2007

Za Svet

Predsednik

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  UL L 303, 21.11.2007, str. 40.

1

---