# Eiropas Savienības L 19/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 19 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 23. janvāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 19

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 23. janvāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 40/2008 (2008. gada 16. janvāris), ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti | 1 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 40/2008 (2008. gada 16. janvāris), ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 23.1.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 40/2008

(2008. gada 16. janvāris),

ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (2), un jo īpaši tās 2. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2004 (2004. gada 26. februāris), ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (3), un jo īpaši tās 6. un 8. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (4), un jo īpaši tās 5. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē (5), un jo īpaši tās 4. un 8. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido vairāku gadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (6), un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (7), un jo īpaši tās 3. un 5. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (8), un jo īpaši tās 6. un 9. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā paredzēts, ka Padomei jāpieņem pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā paredzēts, ka Padomei jāpieņem pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm būtu jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti minētās regulas 20. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm būtu jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti minētās regulas 20. pantā.

| (3) | Lai nodrošinātu KPN un kvotu pilnvērtīgu pārvaldību, būtu jāparedz īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem veic zvejas darbības. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu KPN un kvotu pilnvērtīgu pārvaldību, būtu jāparedz īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem veic zvejas darbības.

| (4) | Jānosaka principi un konkrētas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt to kuģu pārvaldību, kas peld ar to karogu. |
| --- | --- |

(4)

Jānosaka principi un konkrētas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt to kuģu pārvaldību, kas peld ar to karogu.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā ir noteiktas ar zvejas iespēju sadali saistītās definīcijas. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā ir noteiktas ar zvejas iespēju sadali saistītās definīcijas.

| (6) | Iespējas būtu jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (9), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības (10), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (11), Padomes Regulu (EEK) Nr. 3880/91 (1991. gada 17. decembris) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (12), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (13), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (14), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (15), Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā (16), Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (17), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem (18), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembra), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmām (19), Regulu (EK) Nr. 423/2004, Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (20), Regulu (EK) Nr. 811/2004, Padomes Regulu (EK) Nr. 2115/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko izveido Grenlandes paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas darbības jomā (21), Regulu (EK) Nr. 2166/2005, Regulu (EK) Nr. 388/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 2015/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (22), Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (23), Regulu (EK) Nr. 509/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai (24), Regulu (EK) Nr. 676/2007 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (25). |
| --- | --- |

(6)

Iespējas būtu jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (9), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības (10), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (11), Padomes Regulu (EEK) Nr. 3880/91 (1991. gada 17. decembris) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (12), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (13), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (14), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (15), Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98 (1998. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā (16), Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (17), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem (18), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembra), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmām (19), Regulu (EK) Nr. 423/2004, Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (20), Regulu (EK) Nr. 811/2004, Padomes Regulu (EK) Nr. 2115/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko izveido Grenlandes paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas darbības jomā (21), Regulu (EK) Nr. 2166/2005, Regulu (EK) Nr. 388/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 2015/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (22), Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (23), Regulu (EK) Nr. 509/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai (24), Regulu (EK) Nr. 676/2007 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (25).

| (7) | Būtu skaidri jānosaka, ka, ja pārdod jūras organismus, kas iegūti zvejas darbībās, kuras veic tikai zinātniskas izpētes vajadzībām, šai regulai būtu jāattiecas arī uz tādām zvejas darbībām. Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, ir jāturpina piemērot sistēmu, lai pārvaldītu anšovu nozvejas limitus ICES VIII zonā. Komisijai būtu jānosaka nozvejas limiti anšovu krājumam ICES VIII zonā, ņemot vērā zinātnisko informāciju, kas iegūta 2008. gada pirmajā pusē un diskusijās par daudzgadu plānu anšovu saglabāšanai. |
| --- | --- |

(7)

Būtu skaidri jānosaka, ka, ja pārdod jūras organismus, kas iegūti zvejas darbībās, kuras veic tikai zinātniskas izpētes vajadzībām, šai regulai būtu jāattiecas arī uz tādām zvejas darbībām. Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, ir jāturpina piemērot sistēmu, lai pārvaldītu anšovu nozvejas limitus ICES VIII zonā. Komisijai būtu jānosaka nozvejas limiti anšovu krājumam ICES VIII zonā, ņemot vērā zinātnisko informāciju, kas iegūta 2008. gada pirmajā pusē un diskusijās par daudzgadu plānu anšovu saglabāšanai.

| (8) | Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas piepūli ICES IIIa un IV zonā un IIa zonas EK ūdeņos. |
| --- | --- |

(8)

Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas piepūli ICES IIIa un IV zonā un IIa zonas EK ūdeņos.

| (9) | Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu kā pārejas posma pasākums būtu jāturpina atsevišķu dziļūdens sugu zvejas piepūles samazināšana. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu kā pārejas posma pasākums būtu jāturpina atsevišķu dziļūdens sugu zvejas piepūles samazināšana.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jālemj par nosacījumiem, kas saistīti ar nozvejas limitiem un/vai zvejas piepūles limitus. Zinātniskos ieteikumos norādīts, ka nozveja, kuras apjomi ievērojami pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, negatīvi ietekmē zvejas darbību ilgtspējību. Tāpēc ir lietderīgi ieviest saistītus nosacījumus, kas uzlabos to zvejas iespēju īstenošanu, par kurām ir panākta vienošanās. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jālemj par nosacījumiem, kas saistīti ar nozvejas limitiem un/vai zvejas piepūles limitus. Zinātniskos ieteikumos norādīts, ka nozveja, kuras apjomi ievērojami pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, negatīvi ietekmē zvejas darbību ilgtspējību. Tāpēc ir lietderīgi ieviest saistītus nosacījumus, kas uzlabos to zvejas iespēju īstenošanu, par kurām ir panākta vienošanās.

| (11) | Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija (NAFO) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma vairākus tehniskus un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāīsteno. |
| --- | --- |

(11)

Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija (NAFO) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma vairākus tehniskus un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāīsteno.

| (12) | Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu konvencijas komisija (CCAMLR) XXVI gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma attiecīgus nozvejas limitus krājumiem, kurus var zvejot CCAMLR dalībnieki. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas kuģu dalību Dissostichus spp. izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) un 58.4.3.b) rajonā un noteica, ka attiecīgajām zvejas darbībām jāparedz nozvejas un piezvejas limiti, kā arī konkrēti īpaši tehniski pasākumi. Būtu jāpiemēro arī šie limiti un tehniskie pasākumi. |
| --- | --- |

(12)

Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu konvencijas komisija (CCAMLR) XXVI gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma attiecīgus nozvejas limitus krājumiem, kurus var zvejot CCAMLR dalībnieki. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas kuģu dalību Dissostichus spp. izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) un 58.4.3.b) rajonā un noteica, ka attiecīgajām zvejas darbībām jāparedz nozvejas un piezvejas limiti, kā arī konkrēti īpaši tehniski pasākumi. Būtu jāpiemēro arī šie limiti un tehniskie pasākumi.

| (13) | Lai izpildītu starptautiskās saistības, ko Kopiena uzņēmusies kā CCAMLR līgumslēdzēja puse, tostarp saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēmusi CCAMLR komisija, jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2007.–2008. gada sezonai, un attiecīgie sezonas sākuma un beigu datumi. |
| --- | --- |

(13)

Lai izpildītu starptautiskās saistības, ko Kopiena uzņēmusies kā CCAMLR līgumslēdzēja puse, tostarp saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēmusi CCAMLR komisija, jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2007.–2008. gada sezonai, un attiecīgie sezonas sākuma un beigu datumi.

| (14) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānorāda zivju krājumi, uz kuriem attiecas minētajā regulā paredzētie pasākumi. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānorāda zivju krājumi, uz kuriem attiecas minētajā regulā paredzētie pasākumi.

| (15) | Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē, Kopiena ir apspriedusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju (26), Fēru salām (27) un Grenlandi (28). |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē, Kopiena ir apspriedusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju (26), Fēru salām (27) un Grenlandi (28).

| (16) | Kopiena ir līgumslēdzēja puse vairākās reģionālās zvejniecības organizācijās. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas limitus un/vai zvejas piepūles limitus, kā arī citus saglabāšanas noteikumus konkrētām sugām. Tāpēc Kopienai būtu jāīsteno šie ieteikumi. |
| --- | --- |

(16)

Kopiena ir līgumslēdzēja puse vairākās reģionālās zvejniecības organizācijās. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas limitus un/vai zvejas piepūles limitus, kā arī citus saglabāšanas noteikumus konkrētām sugām. Tāpēc Kopienai būtu jāīsteno šie ieteikumi.

| (17) | Diskusijās, kas 2007. gadā notika par alternatīvu zvejas piepūles pārvaldības sistēmu, kuras pamatā ir kilovatdienu ierobežojumi 2008. gadam, atklājās, ka būs vajadzīgs ilgāks laiks valstu administratīvo procedūru pielāgošanai šādai zvejas piepūles pārvaldības sistēmai. Tāpēc pašreizējā zvejas piepūles pārvaldības sistēma, kuras pamatā ir jūrā pavadāmu dienu skaits, tiks saglabāta arī 2008. gadā, lai 2008. gadā turpinātu diskusijas par zvejas piepūles pārvaldību, kuras pamatā ir kilovatdienas, un šādu sistēmu ieviestu 2009. gadā. |
| --- | --- |

(17)

Diskusijās, kas 2007. gadā notika par alternatīvu zvejas piepūles pārvaldības sistēmu, kuras pamatā ir kilovatdienu ierobežojumi 2008. gadam, atklājās, ka būs vajadzīgs ilgāks laiks valstu administratīvo procedūru pielāgošanai šādai zvejas piepūles pārvaldības sistēmai. Tāpēc pašreizējā zvejas piepūles pārvaldības sistēma, kuras pamatā ir jūrā pavadāmu dienu skaits, tiks saglabāta arī 2008. gadā, lai 2008. gadā turpinātu diskusijas par zvejas piepūles pārvaldību, kuras pamatā ir kilovatdienas, un šādu sistēmu ieviestu 2009. gadā.

| (18) | Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 423/2004 paredzētos mencu zvejas piepūles limitus, tiek saglabāti alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 8. panta 3. punktā noteikto KPN. |
| --- | --- |

(18)

Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 423/2004 paredzētos mencu zvejas piepūles limitus, tiek saglabāti alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 8. panta 3. punktā noteikto KPN.

| (19) | Lai nodrošinātu lielāku efektivitāti un lietderīgumu zvejas piepūles pārvaldības uzraudzībā, kontrolē un novērošanā, būtu jāsaglabā konkrēti pagaidu noteikumi attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datu izmantošanu. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu lielāku efektivitāti un lietderīgumu zvejas piepūles pārvaldības uzraudzībā, kontrolē un novērošanā, būtu jāsaglabā konkrēti pagaidu noteikumi attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datu izmantošanu.

| (20) | Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 509/2007 paredzētos jūrasmēļu zvejas piepūles limitus, būtu jānosaka alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punktā noteikto KPN. |
| --- | --- |

(20)

Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 509/2007 paredzētos jūrasmēļu zvejas piepūles limitus, būtu jānosaka alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punktā noteikto KPN.

| (21) | Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 676/2007 paredzētos jūras zeltplekstu un jūrasmēļu zvejas piepūles limitus, būtu jānosaka alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 9. panta 2. punktā noteikto KPN. |
| --- | --- |

(21)

Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 676/2007 paredzētos jūras zeltplekstu un jūrasmēļu zvejas piepūles limitus, būtu jānosaka alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 9. panta 2. punktā noteikto KPN.

| (22) | Jāpielāgo pārvaldības shēmā paredzētie pieļaujamās zvejas piepūles apjomi attiecībā uz mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā, heku un Norvēģijas omāru krājumiem ICES VIIIc un IXa zonā. |
| --- | --- |

(22)

Jāpielāgo pārvaldības shēmā paredzētie pieļaujamās zvejas piepūles apjomi attiecībā uz mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā, heku un Norvēģijas omāru krājumiem ICES VIIIc un IXa zonā.

| (23) | Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2008. gadā būtu jāīsteno konkrēti papildu pasākumi saistībā ar zvejas kontroli un tehniskajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(23)

Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2008. gadā būtu jāīsteno konkrēti papildu pasākumi saistībā ar zvejas kontroli un tehniskajiem nosacījumiem.

| (24) | Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu papildus nozvejas ierobežojumiem ir vajadzīgi pasākumi zilo jūraslīdaku nārsta bara aizsardzībai ICES VI un VII zonā, lai nodrošinātu minētās sugas zivju aizsardzību. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu papildus nozvejas ierobežojumiem ir vajadzīgi pasākumi zilo jūraslīdaku nārsta bara aizsardzībai ICES VI un VII zonā, lai nodrošinātu minētās sugas zivju aizsardzību.

| (25) | Zinātniskajā izpētē ir konstatēts, ka zvejas prakse, zvejojot ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X un XII zonā, nopietni apdraud dziļūdens sugas. Tomēr līdz pastāvīgu pasākumu pieņemšanai būtu jāievieš pārejas posma pasākumi, lai atļautu veikt šādu zveju saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(25)

Zinātniskajā izpētē ir konstatēts, ka zvejas prakse, zvejojot ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X un XII zonā, nopietni apdraud dziļūdens sugas. Tomēr līdz pastāvīgu pasākumu pieņemšanai būtu jāievieš pārejas posma pasākumi, lai atļautu veikt šādu zveju saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem.

| (26) | Saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas 2007. gada 26. novembra apspriedes Saskaņoto secinājumu protokolu, tehniskie pasākumi velkamo zvejas rīku selektivitātes palielināšanai, lai samazinātu putasu izmetumus Ziemeļjūrā, būtu jāpārbauda 2008. gada pirmajā pusē. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas 2007. gada 26. novembra apspriedes Saskaņoto secinājumu protokolu, tehniskie pasākumi velkamo zvejas rīku selektivitātes palielināšanai, lai samazinātu putasu izmetumus Ziemeļjūrā, būtu jāpārbauda 2008. gada pirmajā pusē.

| (27) | Lai nodrošinātu heka un Norvēģijas omāra krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu izmetumu apjomu, ICES VIIIa, VIIIb un VIIId zonā būtu jāatļauj izmantot jaunākos sasniegumus selektīvu zvejas rīku jomā. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu heka un Norvēģijas omāra krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu izmetumu apjomu, ICES VIIIa, VIIIb un VIIId zonā būtu jāatļauj izmantot jaunākos sasniegumus selektīvu zvejas rīku jomā.

| (28) | Sugu aizsardzībai paredzētos noteiktos apgabalos, kur zvejot ir aizliegts, būtu jāatļauj izmantot rīkus, ar kuriem nezvejo Norvēģijas omārus. |
| --- | --- |

(28)

Sugu aizsardzībai paredzētos noteiktos apgabalos, kur zvejot ir aizliegts, būtu jāatļauj izmantot rīkus, ar kuriem nezvejo Norvēģijas omārus.

| (29) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu šīs sugas izmantošanu ICES VI a zonā, noteiktu siļķu nārstošanas vietu slēgšana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu šīs sugas izmantošanu ICES VI a zonā, noteiktu siļķu nārstošanas vietu slēgšana nav nepieciešama.

| (30) | Saskaņā ar Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) ieteikto būtu jāturpina kontrolēt saldētu zivju izkraušana un šo zivju pārkraušana, kuru veic Kopienas ostās piestājuši trešo valstu zvejas kuģi. NEAFC 2007. gada novembrī ieteica aizstāt vairākus kuģus to kuģu sarakstā, kuru piedalīšanās nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā ir apstiprināta. Būtu jānodrošina šo saistošo ieteikumu iestrāde Kopienas tiesiskajā regulējumā. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) ieteikto būtu jāturpina kontrolēt saldētu zivju izkraušana un šo zivju pārkraušana, kuru veic Kopienas ostās piestājuši trešo valstu zvejas kuģi. NEAFC 2007. gada novembrī ieteica aizstāt vairākus kuģus to kuģu sarakstā, kuru piedalīšanās nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā ir apstiprināta. Būtu jānodrošina šo saistošo ieteikumu iestrāde Kopienas tiesiskajā regulējumā.

| (31) | Lai sekmētu astoņkāju saglabāšanu un jo īpaši lai aizsargātu to mazuļus, 2008. gadā ir jāturpina piemērot minimālo izmēru astoņkājiem, kurus zvejo jūras ūdeņos, kas ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un atrodas Zvejniecības komitejas Vidusatlantijas austrumu daļai (CECAF) reģionā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 850/98. |
| --- | --- |

(31)

Lai sekmētu astoņkāju saglabāšanu un jo īpaši lai aizsargātu to mazuļus, 2008. gadā ir jāturpina piemērot minimālo izmēru astoņkājiem, kurus zvejo jūras ūdeņos, kas ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un atrodas Zvejniecības komitejas Vidusatlantijas austrumu daļai (CECAF) reģionā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 850/98.

| (32) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) zonā 2008. gadā būtu jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem zvejot ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) zonā 2008. gadā būtu jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem zvejot ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus.

| (33) | Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā nepieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju nozvejas limitus, un, lai gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir jāpieņem šādi pasākumi, lai nodrošinātu šīs organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

(33)

Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā nepieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju nozvejas limitus, un, lai gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir jāpieņem šādi pasākumi, lai nodrošinātu šīs organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību.

| (34) | Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) trešajā gadskārtējā sanāksmē pieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju, svītraino tunzivju, zobenzivju un garspuru tunzivju zvejas piepūles limitus, kā arī tehniskus pasākumus attiecībā uz piezveju. Kopiena kopš 2005. gada janvāra ir WCPFC dalībniece. Tāpēc minētie pasākumi jāiekļauj Kopienas tiesību aktos, lai nodrošinātu minētās organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

(34)

Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) trešajā gadskārtējā sanāksmē pieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju, svītraino tunzivju, zobenzivju un garspuru tunzivju zvejas piepūles limitus, kā arī tehniskus pasākumus attiecībā uz piezveju. Kopiena kopš 2005. gada janvāra ir WCPFC dalībniece. Tāpēc minētie pasākumi jāiekļauj Kopienas tiesību aktos, lai nodrošinātu minētās organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību.

| (35) | Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) gadskārtējās sanāksmēs 2006. un 2007. gadā pieņēma virkni saistošo ieteikumu par tehniskiem pasākumiem attiecībā uz dažām zvejniecībām Vidusjūrā. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, šie pasākumi ir jāīsteno 2008. gadā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(35)

Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) gadskārtējās sanāksmēs 2006. un 2007. gadā pieņēma virkni saistošo ieteikumu par tehniskiem pasākumiem attiecībā uz dažām zvejniecībām Vidusjūrā. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, šie pasākumi ir jāīsteno 2008. gadā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1967/2006.

| (36) | Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma nozvejas limitus zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā un paredzēja nosacījumus zvejas darbību atsākšanai patlaban slēgtos zvejas apgabalos, kā arī detalizētas prasības par ostas valsts veiktajām inspekcijām. Šie pasākumi ir jāiekļauj Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

(36)

Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma nozvejas limitus zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā un paredzēja nosacījumus zvejas darbību atsākšanai patlaban slēgtos zvejas apgabalos, kā arī detalizētas prasības par ostas valsts veiktajām inspekcijām. Šie pasākumi ir jāiekļauj Kopienas tiesību aktos.

| (37) | Indijas okeāna Tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējās sanāksmēs 2006. un 2007. gadā pieņēma vairākus pārvaldības un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāiekļauj Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

(37)

Indijas okeāna Tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējās sanāksmēs 2006. un 2007. gadā pieņēma vairākus pārvaldības un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāiekļauj Kopienas tiesību aktos.

| (38) | 2007. gada maijā notikušajā trešajā starptautiskajā sanāksmē par jaunas Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPFO) izveidošanu tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, kas ļautu regulēt pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju Klusā okeāna dienvidu daļā. Šie pasākumi ir jāiekļauj Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

(38)

2007. gada maijā notikušajā trešajā starptautiskajā sanāksmē par jaunas Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPFO) izveidošanu tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, kas ļautu regulēt pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju Klusā okeāna dienvidu daļā. Šie pasākumi ir jāiekļauj Kopienas tiesību aktos.

| (39) | Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 2007. gada sanāksmē pieņēma kvotas un pielāgotās kvotas, lai atspoguļotu ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Pēc tam ICCAT pieņēma tehnisku pasākumu Vidusjūras zobenzivs sugas saglabāšanai 2008. gadā. Šis pasākums ir jāīsteno, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(39)

Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 2007. gada sanāksmē pieņēma kvotas un pielāgotās kvotas, lai atspoguļotu ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Pēc tam ICCAT pieņēma tehnisku pasākumu Vidusjūras zobenzivs sugas saglabāšanai 2008. gadā. Šis pasākums ir jāīsteno, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu.

| (40) | Lai nodrošinātu tās putasu nozvejas pareizu uzskaiti, ko trešo valstu kuģi veic Kopienas ūdeņos, ir jāpastiprina kontroles noteikumi šādiem kuģiem. |
| --- | --- |

(40)

Lai nodrošinātu tās putasu nozvejas pareizu uzskaiti, ko trešo valstu kuģi veic Kopienas ūdeņos, ir jāpastiprina kontroles noteikumi šādiem kuģiem.

| (41) | Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus un novērstu resursu apdraudējumu un iespējamus sarežģījumus, kas rodas tāpēc, ka zaudē spēku Padomes Regula (EK) Nr. 41/2007 (2006. gada 21. decembris), ar ko 2007. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (29), ir būtiski 2008. gada 1. janvārī sākt šo zveju un 2008. gada janvārī paturēt spēkā dažus minētās regulas noteikumus. Ņemot vērā jautājuma nozīmību, ir ļoti svarīgi piešķirt izņēmumu attiecībā uz sešu nedēļu periodu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem pievienotā Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā I punkta 3. apakšpunktā, |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus un novērstu resursu apdraudējumu un iespējamus sarežģījumus, kas rodas tāpēc, ka zaudē spēku Padomes Regula (EK) Nr. 41/2007 (2006. gada 21. decembris), ar ko 2007. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (29), ir būtiski 2008. gada 1. janvārī sākt šo zveju un 2008. gada janvārī paturēt spēkā dažus minētās regulas noteikumus. Ņemot vērā jautājuma nozīmību, ir ļoti svarīgi piešķirt izņēmumu attiecībā uz sešu nedēļu periodu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem pievienotā Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā I punkta 3. apakšpunktā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot.

Turklāt ar to nosaka konkrētus zvejas piepūles limitus un ar tiem saistītus nosacījumus 2009. gada janvārim un paredz dažu Antarktikas krājumu zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laikposmiem, kas izklāstīti IE pielikumā.

2. pants

Darbības joma

1.   Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro:

| a) | Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”); un |
| --- | --- |

a)

Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”); un

| b) | zvejas kuģiem, kas Kopienas ūdeņos (“EK ūdeņi”) peld ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešo valstu kuģi”). |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģiem, kas Kopienas ūdeņos (“EK ūdeņi”) peld ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešo valstu kuģi”).

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, šīs regulas noteikumus, izņemot tās III pielikuma 4.2. punktu un IX pielikuma 1. zemsvītras piezīmi, nepiemēro zvejas darbībām, kuras veic tikai tādas zinātniskas izpētes mērķiem, ko īsteno ar tās attiecīgās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu, ar kuras karogu peld kuģis, un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos šo izpēti veic. Dalībvalstis, kas veic zvejas darbības tikai zinātniskas izpētes vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic izpēti, ICES un ZZTEK par visu nozveju tādās zvejas darbībās.

3. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt un izkraut no katra krājuma; |
| --- | --- |

a)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt un izkraut no katra krājuma;

| b) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstīm vai trešām valstīm; |
| --- | --- |

b)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstīm vai trešām valstīm;

| c) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā. |
| --- | --- |

c)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

| a) | ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91; |
| --- | --- |

a)

ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91;

| b) | “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
| --- | --- |

b)

“Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

| c) | “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šā punkta uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hasenøre līdz Gnibens Spids, no Korshage līdz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved līdz Kullen; |
| --- | --- |

c)

“Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šā punkta uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hasenøre līdz Gnibens Spids, no Korshage līdz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved līdz Kullen;

| d) | “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7o23′48′′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

d)

“Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7o23′48′′ rietumu garuma;

| e) | GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 98/416/EK (1998. gada 16. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai (30); |
| --- | --- |

e)

GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 98/416/EK (1998. gada 16. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai (30);

| f) | CECAF (Vidusatlantijas austrumu daļas vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2597/95 (1995. gada 23. oktobris) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (31); |
| --- | --- |

f)

CECAF (Vidusatlantijas austrumu daļas vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2597/95 (1995. gada 23. oktobris) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (31);

| g) | “NEAFC konvencijas apgabals” ir tie ūdeņi, kas noteikti 1. pantā Konvencijai, kura pievienota Padomes Lēmumam 81/608/EEK (1981. gada 13. jūlijs), kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā noslēgšanu (32); |
| --- | --- |

g)

“NEAFC konvencijas apgabals” ir tie ūdeņi, kas noteikti 1. pantā Konvencijai, kura pievienota Padomes Lēmumam 81/608/EEK (1981. gada 13. jūlijs), kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā noslēgšanu (32);

| h) | “NEAFC pārvaldības apgabals” ir NEAFC konvencijas apgabala ūdeņi, kas atrodas ārpus NEAFC līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā esošiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

h)

“NEAFC pārvaldības apgabals” ir NEAFC konvencijas apgabala ūdeņi, kas atrodas ārpus NEAFC līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā esošiem ūdeņiem;

| i) | NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes Regulā (EEK) Nr. 2018/93 (1993. gada 30. jūnijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (33); |
| --- | --- |

i)

NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes Regulā (EEK) Nr. 2018/93 (1993. gada 30. jūnijs) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (33);

| j) | “NAFO pārvaldības apgabals” ir daļa no Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas (NAFO) konvencijas darbības teritorijas, kas nav piekrastes valstu suverenitātē vai jurisdikcijā; |
| --- | --- |

j)

“NAFO pārvaldības apgabals” ir daļa no Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas (NAFO) konvencijas darbības teritorijas, kas nav piekrastes valstu suverenitātē vai jurisdikcijā;

| k) | SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes Lēmumā 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību – Konvencija par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (34); |
| --- | --- |

k)

SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes Lēmumā 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību – Konvencija par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (34);

| l) | ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 86/238/EEK (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (35); |
| --- | --- |

l)

ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 86/238/EEK (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (35);

| m) | CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) zonas, kā noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004; |
| --- | --- |

m)

CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) zonas, kā noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004;

| n) | IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 2006/539/EK (2006. gada 22. maijs) par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Kopienas vārdā (36); |
| --- | --- |

n)

IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 2006/539/EK (2006. gada 22. maijs) par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Kopienas vārdā (36);

| o) | IOTC (Indijas okeāna Tunzivju komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 95/399/EK (1995. gada 18. septembris) par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna Tunzivju komisijas izveidi (37); |
| --- | --- |

o)

IOTC (Indijas okeāna Tunzivju komisija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 95/399/EK (1995. gada 18. septembris) par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna Tunzivju komisijas izveidi (37);

| p) | Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPFO) apgabals ir atklātās jūras apgabals uz dienvidiem no ekvatora, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, austrumos no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Padomes Lēmumā 2006/496/EK (2006. gada 6. jūlijs), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (38), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem; |
| --- | --- |

p)

Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPFO) apgabals ir atklātās jūras apgabals uz dienvidiem no ekvatora, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, austrumos no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Padomes Lēmumā 2006/496/EK (2006. gada 6. jūlijs), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (38), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;

| q) | WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 2005/75/EK (2004. gada 26. aprīlis) par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (39). |
| --- | --- |

q)

WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija) zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 2005/75/EK (2004. gada 26. aprīlis) par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (39).

II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS UN AR TĀM SAISTĪTI NOSACĪJUMI KOPIENAS KUĢIEM

5. pants

Nozvejas limiti un to sadalījums

1.   Nozvejas limiti, kas Kopienas kuģiem ir Kopienas ūdeņos vai konkrētos Kopienai nepiederošos ūdeņos, un šādu nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, kā arī papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti I pielikumā.

2.   Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Īslandes un Norvēģijas jurisdikcijā un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot 11., 20. un 21. pantā izklāstītos nosacījumus.

3.   Nozvejas limitus tūbīšu zvejai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos Komisija nosaka saskaņā ar IID pielikuma 6. punktā paredzētajiem noteikumiem.

4.   Moivas nozvejas limitus ICES V un XIV zonas Grenlandes ūdeņos, kas pieejami Kopienai, Komisija nosaka 7,7 % apmērā no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta.

5.   Ņemot vērā 2008. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija var pārskatīt nozvejas limitus Esmarka mencu krājumiem ICES IIIa zonā un ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos un brētliņu krājumiem ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos.

6.   Nozvejas limitus anšovu krājumiem ICES VIII zonā Komisija var noteikt saskaņā ar Regulas 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru, ņemot vērā 2008. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju.

7.   Tā kā saskaņā ar 5. punktu ir pārskatīti Esmarka mencu krājumi, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru var pārskatīt nozvejas limitus merlangu krājumiem ICES IIIa zonā, ICES IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos un nozvejas limitus pikšu krājumiem ICES IIIa zonā un ICES IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos, ICES IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos, lai Esmarka mencu zvejā tādējādi ņemtu vērā rūpniecisko piezveju.

6. pants

Zvejai aizliegtās sugas

Kopienas kuģiem visos Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav Kopienas ūdeņi, ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut un izkraut šādu sugu zivis:

| — | milzu haizivis (Cetorhinus maximus), |
| --- | --- |

—

milzu haizivis (Cetorhinus maximus),

| — | baltās haizivis (Carcharodon carcharias). |
| --- | --- |

—

baltās haizivis (Carcharodon carcharias).

7. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

1.   Šīs regulas I pielikumā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

| a) | zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

| b) | zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

| d) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

| e) | atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam. |
| --- | --- |

e)

atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam.

2.   Lai ieturētās kvotas pārceltu uz 2009. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu, atkāpjoties no minētās regulas, piemēro visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN.

8. pants

Zvejas piepūles limiti un ar tiem saistītie nosacījumi krājumu pārvaldībai

1.   Zvejas piepūles limiti un ar tiem saistīti nosacījumi no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim ir paredzēti:

| a) | šīs regulas IIA pielikumā, tos piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā un ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas IIA pielikumā, tos piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā un ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos;

| b) | šīs regulas IIB pielikumā, tos piemēro heka un Norvēģijas omāru krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas IIB pielikumā, tos piemēro heka un Norvēģijas omāru krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci;

| c) | šīs regulas IIC pielikumā, tos piemēro jūrasmēļu krājumu pārvaldībai ICES VIIe zonā; |
| --- | --- |

c)

šīs regulas IIC pielikumā, tos piemēro jūrasmēļu krājumu pārvaldībai ICES VIIe zonā;

| d) | šīs regulas IID pielikumā, tos piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos. |
| --- | --- |

d)

šīs regulas IID pielikumā, tos piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

2.   Attiecībā uz 1. punktā minētajiem krājumiem laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. janvārim turpina piemērot zvejas piepūli un ar to saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 41/2007 IIA, IIB, IIC un IID pielikumā.

3.   Pamatojoties uz IID pielikuma 4. un 5. punktā paredzētajiem noteikumiem, Komisija nosaka zvejas piepūli tūbīšu zvejai 2008. gadā ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka 2008. gadā zvejas piepūles līmeņi, ko izsaka kilovatdienās, kas pavadītas ārpus ostas, kuģiem, kuriem ir dziļūdens zvejas atļauja, nepārsniedz 75 % no vidējās gada zvejas piepūles, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija dziļūdens zvejas atļaujas un/vai kuros tika zvejotas Regulas (EK) Nr. 2347/2002 I un II pielikumā minēto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu zivju, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

9. pants

Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai

1.   Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

| a) | nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai |
| --- | --- |

a)

nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

| b) | nozveja ir daļa no Kopienas daļas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un šī daļa nav pilnībā apgūta. |
| --- | --- |

b)

nozveja ir daļa no Kopienas daļas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un šī daļa nav pilnībā apgūta.

2.   Pat ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir apgūtas, atkāpjoties no 1. punkta, var paturēt uz kuģa vai izkraut šādas zivis:

| a) | sugas, kas nav siļķes un makreles, ja:






  i) | tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un |
| --- | --- | --- |

a)

sugas, kas nav siļķes un makreles, ja:

i)

tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un

| ii) | ja nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot; |
| --- | --- |

ii)

ja nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot;

vai

| b) | makreles, ja:






  i) | tās ir nozvejotas kopā ar Atlantijas makrelēm vai sardīnēm, |
| --- | --- | --- |

b)

makreles, ja:

i)

tās ir nozvejotas kopā ar Atlantijas makrelēm vai sardīnēm,

| ii) | tās nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz kuģa, un |
| --- | --- |

ii)

tās nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz kuģa, un

| iii) | nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot. |
| --- | --- |

iii)

nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot.

3.   Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai, ja Kopienas daļa kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, no Kopienas daļas, izņemot nozveju, kas veikta saskaņā ar 2. punktu.

4.   Piezveju procentuālo daļu nosaka un piezveju veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu.

10. pants

Nešķiroti izkrāvumi ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos

1.   Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punktu nepiemēro siļķēm, kas nozvejota ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

2.   Kad dalībvalsts nozvejas limiti siļķēm ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos ir pilnībā apgūti, kuģiem, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu, ir reģistrēti Kopienā un darbojas zvejniecībā, kurai piemēro attiecīgos nozvejas limitus, aizliedz izkraut nozvejas, kuras nav šķirotas un kurās ir siļķes.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka piemēro atbilstīgu paraugu ņemšanas programmu, kas ļauj efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.

4.   Nešķirotas nozvejas no ICES IIIa, IV un VIId zonas un ICES IIa zonas EK ūdeņiem izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kurās īsteno 1. punktā minēto paraugu ņemšanas programmu.

11. pants

Piekļuves ierobežojumi

Kopienas kuģi nezvejo Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, atļauj zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas.

12. pants

Linuma acs izmēra un auklas biezuma noteikšana

Linuma acs izmēru un auklas biezumu, kas minēts šajā regulā, saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 129/2003 (2003. gada 24. janvāris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus zvejas tīklu acu lieluma un auklu biezuma noteikšanai (40), nosaka Kopienas, Komisijas un attiecīgu valstu inspektori, kad tie inspicē Kopienas zvejas kuģus.

13. pants

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Kopienas kuģiem ir noteikti III pielikumā.

III NODAĻA

NOZVEJAS LIMITI UN AR TIEM SAISTĪTI NOSACĪJUMI TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM

14. pants

Atļaujas

Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas un Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, atļauj zvejot Kopienas ūdeņos, ievērojot nozvejas limitus, kas izklāstīti I pielikumā, un nosacījumus, kas paredzēti 15. līdz 18. pantā un 22. līdz 28. pantā.

15. pants

Zvejai aizliegtās sugas

Trešo valstu zvejas kuģiem visos Kopienas ūdeņos ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut un izkraut šādu sugu zivis:

| — | milzu haizivis (Cetorhinus maximus), |
| --- | --- |

—

milzu haizivis (Cetorhinus maximus),

| — | baltās haizivis (Carcharodon carcharias). |
| --- | --- |

—

baltās haizivis (Carcharodon carcharias).

16. pants

Ģeogrāfiski ierobežojumi

1.   Zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes jūras virzienā no dalībvalstu bāzes līnijas ICES IV zonā, Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43o00' N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā.

2.   Zveja Skagerakā zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu, ir atļauta četras jūras jūdzes jūras virzienā no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas.

3.   Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas karogu, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes jūras virzienā no Francijas Gviānas departamenta bāzes līnijas.

17. pants

Tranzīts, šķērsojot Kopienas ūdeņus

Trešo valstu zvejas kuģi, kas tranzītā šķērso Kopienas ūdeņus, uzglabā zvejas rīkus tā, lai tie nebūtu gatavi lietošanai, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | zvejas rīkus, atsvarus un līdzīgu aprīkojumu atvieno no traļu durvīm, veijeriem un kabeļiem; |
| --- | --- |

a)

zvejas rīkus, atsvarus un līdzīgu aprīkojumu atvieno no traļu durvīm, veijeriem un kabeļiem;

| b) | zvejas rīkus, kas ir uz klāja vai virs tā, nosegtā veidā droši nostiprina pie virsbūves daļas. |
| --- | --- |

b)

zvejas rīkus, kas ir uz klāja vai virs tā, nosegtā veidā droši nostiprina pie virsbūves daļas.

18. pants

Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai

Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši trešās valsts zvejas kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.

19. pants

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi

Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi trešo valstu zvejas kuģiem ir noteikti III pielikumā.

IV NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA KOPIENAS KUĢIEM

20. pants

Licences un ar tām saistītie nosacījumi

1.   Neatkarīgi no vispārīgiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašām zvejas atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, Kopienas kuģiem zvejai trešās valsts ūdeņos ir vajadzīga licence, kuru izsniedz attiecīgās trešās valsts iestādes.

2.   Tomēr 1. punktu nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, ja tie zvejo Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā:

| a) | kuģi, kuru bruto tilpība nepārsniedz 200 GT; |
| --- | --- |

a)

kuģi, kuru bruto tilpība nepārsniedz 200 GT;

| b) | kuģi, kuri zvejo zivis, kas paredzētas lietošanai pārtikā, izņemot makreli; |
| --- | --- |

b)

kuģi, kuri zvejo zivis, kas paredzētas lietošanai pārtikā, izņemot makreli;

| c) | kuģi, kuri peld ar Zviedrijas karogu un zvejo saskaņā ar iedibināto praksi. |
| --- | --- |

c)

kuģi, kuri peld ar Zviedrijas karogu un zvejo saskaņā ar iedibināto praksi.

3.   Maksimālo licenču skaitu un citus ar tām saistītus noteikumus paredz atbilstīgi IV pielikuma I daļai. Licenču pieprasījumos norāda zvejas veidu, kuģa nosaukumu un tehniskās īpašības kuģiem, kam jāizsniedz licences, un dalībvalstu iestādes tos adresē Komisijai. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm.

4.   Ja viena dalībvalsts citai dalībvalstij nodod kvotu (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti IV pielikuma I daļā, tā attiecīgi nodod arī licences un par nodevumu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt katram zvejas apgabalam IV pielikuma I daļā noteikto kopējo licenču skaitu.

5.   Kopienas kuģi pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas.

21. pants

Fēru salas

Kopienas kuģi, kam izsniegta licence vienas sugas specializētai zvejai Fēru salu ūdeņos, var veikt arī citu sugu specializētu zveju ar nosacījumu, ka tie iepriekš informē Fēru salu iestādes.

V NODAĻA

LICENCĒŠANAS KĀRTĪBA TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM

22. pants

Pienākums saņemt licenci un īpašu zvejas atļauju

1.   Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.b panta kuģus, kuri peld ar Norvēģijas karogu un kuru bruto tilpība ir mazāka par 200 GT, atbrīvo no pienākuma turēt licenci un īpašu zvejas atļauju.

2.   Licenci un īpašu zvejas atļauju glabā uz kuģa. Tomēr zvejas kuģi, kas reģistrēti Fēru salās vai Norvēģijā, ir atbrīvoti no šā pienākuma.

3.   Zvejas kuģi no trešām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2007. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot no 2008. gada 1. janvāra, kamēr Komisijai nav iesniegts to zvejas kuģu saraksts, kam atļauts zvejot, un kamēr Komisija šo sarakstu nav apstiprinājusi.

23. pants

Licences un īpašas zvejas atļaujas pieprasījums

Trešās valsts iestādes pieprasījumam, ko adresē Komisijai, lai saņemtu licenci un īpašu zvejas atļauju, pievieno šādu informāciju:

| a) | kuģa nosaukums; |
| --- | --- |

a)

kuģa nosaukums;

| b) | reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

b)

reģistrācijas numurs;

| c) | ārējās identifikācijas burti un cipari; |
| --- | --- |

c)

ārējās identifikācijas burti un cipari;

| d) | reģistrācijas osta; |
| --- | --- |

d)

reģistrācijas osta;

| e) | īpašnieka vai fraktētāja vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

e)

īpašnieka vai fraktētāja vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;

| f) | bruto tilpība un lielākais garums; |
| --- | --- |

f)

bruto tilpība un lielākais garums;

| g) | dzinēja jauda; |
| --- | --- |

g)

dzinēja jauda;

| h) | radio izsaukuma signāls un radiofrekvence; |
| --- | --- |

h)

radio izsaukuma signāls un radiofrekvence;

| i) | paredzētā zvejas metode; |
| --- | --- |

i)

paredzētā zvejas metode;

| j) | paredzētais zvejas apgabals; |
| --- | --- |

j)

paredzētais zvejas apgabals;

| k) | sugas, ko paredzēts zvejot; |
| --- | --- |

k)

sugas, ko paredzēts zvejot;

| l) | laikposms, kuram pieprasīta licence. |
| --- | --- |

l)

laikposms, kuram pieprasīta licence.

24. pants

Licenču skaits

Licenču skaits un īpaši saistītie nosacījumi ir izklāstīti IV pielikuma II daļā.

25. pants

Anulēšana un atsaukšana

1.   Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt, lai izdotu jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana stājas spēkā dienā pirms Komisijas jauno licenču un īpašo zvejas atļauju izdošanas dienas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā to izdošanas dienā.

2.   Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigu dienas, ja ir pilnībā apgūta attiecīgajam krājumam I pielikumā noteiktā kvota.

3.   Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc, ja netiek pildītas šajā regulā noteiktās saistības.

26. pants

Attiecīgo noteikumu neievērošana

1.   Nevienam trešo valstu zvejas kuģim neizdod licenci vai īpašu zvejas atļauju uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildītas šajā regulā noteiktās saistības.

2.   Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm to trešās valsts kuģu nosaukumus un tehniskās īpašības, kuriem attiecīgo šīs regulas noteikumu pārkāpumu dēļ neļaus zvejot Kopienas zvejas zonā nākamajā mēnesī vai mēnešos.

27. pants

Licences turētāja pienākumi

1.   Trešo valstu zvejas kuģi ievēro saglabāšanas un kontroles pasākumus un citus noteikumus, ar ko regulē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 1381/87, (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (41).

2.   Trešo valstu zvejas kuģiem, kas minēti 1. punktā, ir zvejas žurnāls, kurā ieraksta V pielikuma I daļā noteikto informāciju.

3.   Trešo valstu zvejas kuģi, izņemot tos, kas peld ar Norvēģijas karogu un zvejo ICES IIIa zonā, nosūta Komisijai VI pielikumā izklāstīto informāciju saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

28. pants

Īpaši noteikumi attiecībā uz Francijas Gviānas departamentu

1.   Licences zvejai Francijas Gviānas departamenta ūdeņos piešķir, ja ar trešās valsts zvejas kuģa īpašnieku ir panākta vienošanās, ka tas pēc Komisijas pieprasījuma uz kuģa uzņems novērotāju.

2.   Trešās valsts zvejas kuģi, kas zvejo Francijas Gviānas departamenta ūdeņos, veic ierakstus zvejas žurnālā, kas atbilst V pielikuma II daļā iekļautajam paraugam. Nozvejas datus pēc pieprasījuma ar Francijas iestāžu starpniecību nosūta Komisijai.

VI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO VIDUSJŪRĀ

29. pants

Slēgtās sezonas noteikšana lielo korifēnu zvejai, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI)

1.   Lielās korifēnas (Coryphaena hippurus) un jo īpaši mazo zivju aizsardzībai no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 14. augustam visos GFCM nolīguma apgabala ģeogrāfiskajos apakšapgabalos aizliedz lielās korifēnas zveju, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), kā noteikts Rezolūcijā GFCM/31/2007/2, kā izklāstīts XIV pielikumā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja dalībvalsts var pierādīt, ka sliktu laikapstākļu dēļ zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu, nevarēja izmantot piešķirtās zvejas dienas, tas minētā dalībvalsts līdz nākamā gada 31. janvārim var pārnest dienas, ko kuģi nav izmantojuši zvejā, kurā izmanto ZPI. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot dienu pārnešanu, līdz 2009. gada 1. janvārim iesniedz Komisijai pieprasījumu par papildu dienu skaitu, kurā kuģim būs atļauts zvejot lielās korifēnas, izmantojot ZPI, aizlieguma laikā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. janvārim. Minētajam pieprasījumam pievieno šādu informāciju:

| a) | ziņojums, kurā iekļauta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija; |
| --- | --- |

a)

ziņojums, kurā iekļauta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija;

| b) | kuģa nosaukums; |
| --- | --- |

b)

kuģa nosaukums;

| c) | reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

c)

reģistrācijas numurs;

| d) | ārējās identifikācijas burti un cipari, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru (42) I pielikumā. |
| --- | --- |

d)

ārējās identifikācijas burti un cipari, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 (2003. gada 30. decembris) par Kopienas zvejas flotes reģistru (42) I pielikumā.

No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija pārsūta GFCM Izpildsekretariātam.

3.   Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. novembrim nosūta Komisijai ziņojumu par 2. punktā minēto 2007. gada pasākumu īstenošanu.

4.   Dalībvalstis līdz 2009. gada 15. janvārim ziņo Komisijai par kopējiem lielo korifēnu izkrāvumiem un pārkrāvumiem, ko 2008. gadā zvejas kuģi, kas peld ar attiecīgās valsts karogu, veikuši visās GFCM nolīguma ģeogrāfisko apgabalu apkašapgabalos, kā noteikts Rezolūcijā GFCM/31/2007/2, kā izklāstīts XIV pielikumā.

Komisija no dalībvalstīm gūto informāciju nosūta GFCM Izpildsekretariātam.

30. pants

Zvejas lieguma apgabalu izveide jutīgo dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai

1.   Zveju ar velkamām dragām un grunts traļiem aizliedz apgabalos, ko ierobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:

| a) | dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Lophelia rifs pie Capo Santa Maria di Leuca”






  — | 39o 27.72' N, 18o 10.74' E |
| --- | --- | --- |

a)

dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Lophelia rifs pie Capo Santa Maria di Leuca”

—

39o 27.72' N, 18o 10.74' E

| — | 39o 27.80' N, 18o 26.68' E |
| --- | --- |

—

39o 27.80' N, 18o 26.68' E

| — | 39o 11.16' N, 18o 04.28' E |
| --- | --- |

—

39o 11.16' N, 18o 04.28' E

| — | 39o 11.16' N, 18o 35.58' E |
| --- | --- |

—

39o 11.16' N, 18o 35.58' E

| b) | dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Nīlas deltas apgabala aukstūdens ogļūdeņražu izplūdes vietas”






  — | 31o 30.00' N, 33o 10.00' E |
| --- | --- | --- |

b)

dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Nīlas deltas apgabala aukstūdens ogļūdeņražu izplūdes vietas”

—

31o 30.00' N, 33o 10.00' E

| — | 31o 30.00' N, 34o 00.00' E |
| --- | --- |

—

31o 30.00' N, 34o 00.00' E

| — | 32o 00.00' N, 34o 00.00' E |
| --- | --- |

—

32o 00.00' N, 34o 00.00' E

| — | 32o 00.00' N, 33o 10.00' E |
| --- | --- |

—

32o 00.00' N, 33o 10.00' E

| c) | dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Eratosthemes jūras pacēlums”






  — | 33o 00.00' N, 32o 00.00' E |
| --- | --- | --- |

c)

dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Eratosthemes jūras pacēlums”

—

33o 00.00' N, 32o 00.00' E

| — | 33o 00.00' N, 33o 00.00' E |
| --- | --- |

—

33o 00.00' N, 33o 00.00' E

| — | 34o 00.00' N, 33o 00.00' E |
| --- | --- |

—

34o 00.00' N, 33o 00.00' E

| — | 34o 00.00' N, 32o 00.00' E |
| --- | --- |

—

34o 00.00' N, 32o 00.00' E

2.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi jutīgo dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai 1. punktā minētajos apgabalos, un jo īpaši nodrošina to, ka šie apgabali tiek aizsargāti no jebkādu citu darbību ietekmes, kuras nav zvejas darbības un kuras apdraud šīm īpašajām dzīvotnēm raksturīgo īpašību saglabāšanu.

31. pants

Vietējā un sezonālā bentiskā zvejā izmantojamo traļu minimālais linuma acs izmērs

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunkta un 9. panta 3. punkta 2) apakšpunkta, dalībvalstis ar to karogu peldošiem zvejas kuģiem arī turpmāk var atļaut izmantot traļa āmi, kura linuma rombveida acis ir mazākas par 40 mm, lai darbotos noteiktās vietējās un sezonālās bentiskajās zvejniecībās, kurās izmanto zivju krājumus, kas nav kopīgi ar trešām valstīm.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro tikai zvejas darbībām, ko dalībvalstis ir oficiāli atļāvušas saskaņā ar saviem tiesību aktiem, kuri bija spēkā 2007. gada 1. janvārī, turklāt šo darbību rezultātā zvejas piepūle nedrīkst palielināties, pārsniedzot 2006. gada piepūli.

3.   Dalībvalstis līdz 2008. gada 15. janvārim, izmantojot piemērotus datu apstrādes līdzekļus, iesniedz Komisijai to kuģu sarakstu, kam ir izdotas 1. punktā minētās zvejas atļaujas. Atļauju saņēmušo kuģu sarakstā iekļauj šādu informāciju:

| a) | kuģa Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un ārējais marķējums, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā; |
| --- | --- |

a)

kuģa Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un ārējais marķējums, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā;

| b) | zvejas veids vai veidi, kādus atļauts veikt katram kuģim, norādot mērķa krājumu vai krājumus, zvejas apgabalu, kā noteikts Rezolūcijā GFCM/31/2007/2 kā izklāstīts XIV pielikumā, un izmantojamo zvejas rīku linuma acu tehniskos parametrus; |
| --- | --- |

b)

zvejas veids vai veidi, kādus atļauts veikt katram kuģim, norādot mērķa krājumu vai krājumus, zvejas apgabalu, kā noteikts Rezolūcijā GFCM/31/2007/2 kā izklāstīts XIV pielikumā, un izmantojamo zvejas rīku linuma acu tehniskos parametrus;

| c) | atļautais zvejas periods. |
| --- | --- |

c)

atļautais zvejas periods.

4.   No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija pārsūta GFCM Izpildsekretariātam.

VII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO NAFO PĀRVALDĪBAS APGABALĀ

32. pants

Ziņošana par nozveju

1.   Tā kuģa kapteinis, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, karoga valsts kompetentajām iestādēm elektroniski nosūta nozvejas ziņojumu, kurā norāda kuģa nozvejā iegūtos melno paltusu daudzumus, arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle.

2.   Šā panta 1. punktā paredzēto ziņojumu pirmo reizi nosūta vēlākais desmitajā dienā pēc kuģa ieiešanas NAFO pārvaldības apgabalā vai arī pēc zvejas reisa sākuma. Ziņojumu nosūta ik pēc piecām dienām. Ja saskaņā ar 1. punktu paziņoto melno paltusu nozveju apjoms ir sasniedzis 75 % no karoga valstij piešķirtās kvotas, kuģa kapteinis ziņojumu nosūta ik pēc trim dienām.

3.   Pēc nozvejas ziņojumu saņemšanas dalībvalsts tos pārsūta Komisijai. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta NAFO Sekretariātam.

33. pants

Papildu kontroles pasākumi

1.   Kuģi, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, drīkst ieiet NAFO pārvaldības apgabalā, lai zvejotu melnos paltusus, tikai tad, ja uz tiem ir mazāk par 50 tonnām jebkādu zivju nozvejas vai ja ieiešana ir atļauta saskaņā ar šā panta 2., 3. vai 4. punktu.

2.   Ja uz kuģa, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, ir ārpus NAFO pārvaldības apgabala iegūtas nozvejas vismaz 50 tonnu apjomā, kuģa kapteinis vēlākais 72 stundas pirms ieiešanas (ziņojuma kods ENT) NAFO pārvaldības apgabalā pa e-pastu vai faksu paziņo NAFO Sekretariātam nozveju daudzumus, kas paturēti uz kuģa, vietu (ģeogrāfiskais platums/garums), kurā kuģa kapteinis nodomājis sākt zveju, un paredzamais laiks, kad kuģis ieradīsies šajā vietā.

3.   Ja pēc 2. punktā minētā paziņojuma saņemšanas inspekcijas kuģis dara zināmu, ka tas paredzējis veikt inspekciju, tas nosūta zvejas kuģim tā kontrolpunkta koordinātas, kurā notiks zvejas kuģa inspekcija. Kontrolpunkts nedrīkst atrasties tālāk par 60 jūras jūdzēm no vietas, kurā kuģa kapteinis nodomājis sākt zveju.

4.   Ja kuģis, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, līdz ieiešanai NAFO pārvaldības apgabalā no NAFO Sekretariāta vai inspekcijas kuģa nav saņēmis 3. punktā minēto paziņojumu par inspekcijas kuģa nodomu veikt inspekciju, zvejas kuģis drīkst sākt zveju. Zvejas kuģis drīkst sākt zveju bez iepriekšējas inspekcijas arī tad, ja inspekcijas kuģis trīs stundas pēc zvejas kuģa ierašanās kontrolpunktā nav sācis inspekciju.

34. pants

Koraļļu aizsardzības zona

NAFO rajona 3O apgabala daļa, kas noteikta VII pielikumā, ir slēgta visām zvejas darbībām, kurās izmanto zvejas rīkus, kam ir saskare ar jūras grunti.

VIII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR TĀDU SALDĒTU ZIVJU IZKRAUŠANU VAI PĀRKRAUŠANU, KURAS TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢI NOZVEJOJUŠI NEAFC KONVENCIJAS APGABALĀ

35. pants

Ostas valsts veiktā kontrole

Neskarot Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1093/94 (1994. gada 6. maijs) par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešo valstu zvejas kuģi var tieši izkraut un tirgot savus lomus Kopienas ostās (43), šajā nodaļā izklāstītās procedūras piemēro tādu saldētu zivju izkraušanai vai pārkraušanai, kuras trešo valstu zvejas kuģi nozvejojuši NEAFC konvencijas apgabalā.

36. pants

Apstiprinātās ostas

Izkraušana un pārkraušana Kopienas ūdeņos ir atļauta tikai apstiprinātās ostās.

Dalībvalstis norāda vietu, ko izmanto izkraušanai, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kurā atļauts veikt 35. pantā minētās zivju izkraušanas vai pārkraušanas darbības. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visām izmaiņām 2007. gada apstiprināto ostu sarakstā vismaz piecpadsmit dienas pirms attiecīgo izmaiņu stāšanās spēkā.

Komisija publicē apstiprināto ostu sarakstu un visas tā izmaiņas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ievieto to savā tīmekļa vietnē.

37. pants

Iepriekšējs ziņojums par ieiešanu ostā

1.   Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.e panta 1. punkta, visu to zvejas kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji, uz kuriem ir šīs regulas 35. pantā minētās zivis un kuri ir paredzējuši ieiet ostā, lai veiktu izkraušanu vai pārkraušanu, vismaz trīs darbdienas pirms plānotās ierašanās dienas par to informē tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras ostu tie vēlas izmantot.

2.   Šā panta 1. punktā minētajam paziņojumam pievieno VIII pielikuma I daļā iekļauto veidlapu, kuras A daļa ir pienācīgi aizpildīta, ievērojot turpmāk norādīto:

| a) | PSC 1 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis izkrauj savu nozveju; |
| --- | --- |

a)

PSC 1 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis izkrauj savu nozveju;

| b) | PSC 2 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās. Šādos gadījumos katrs pārkrāvējkuģis izmanto atsevišķu veidlapu. |
| --- | --- |

b)

PSC 2 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās. Šādos gadījumos katrs pārkrāvējkuģis izmanto atsevišķu veidlapu.

3.   Ostas dalībvalsts kompetentās iestādes tūlīt pārsūta 2. punktā minētās veidlapas kopiju kuģa karoga dalībvalstij un pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, ja kuģi ir iesaistīti pārkraušanas darbībās.

38. pants

Atļauja izkraut vai pārkraut

1.   Ostas dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut izkraušanu vai pārkraušanu tikai tad, ja tā zvejas kuģa karoga valsts, kurš plāno izkraušanu vai pārkraušanu, vai – ja kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas – pārkrāvējkuģu karoga valsts vai valstis, atsūtot atpakaļ saskaņā ar 37. panta 3. punktu nosūtītās veidlapas kopiju, kuras B daļa ir pienācīgi aizpildīta, ir apstiprinājušas, ka:

| a) | zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai; |
| --- | --- |

a)

zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai;

| b) | uz kuģa esošo zivju daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai zvejas piepūles limitus, kas varētu būt piemērojami; |
| --- | --- |

b)

uz kuģa esošo zivju daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai zvejas piepūles limitus, kas varētu būt piemērojami;

| c) | zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajos apgabalos; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajos apgabalos;

| d) | kuģa atrašanās deklarētajā nozvejas apgabalā ir apliecināta saskaņā ar VMS datiem.
  Izkraušanas vai pārkraušanas darbības var sākt tikai pēc tam, kad ostas dalībvalsts kompetentās iestādes ir devušas attiecīgu atļauju. |
| --- | --- |

d)

kuģa atrašanās deklarētajā nozvejas apgabalā ir apliecināta saskaņā ar VMS datiem.

Izkraušanas vai pārkraušanas darbības var sākt tikai pēc tam, kad ostas dalībvalsts kompetentās iestādes ir devušas attiecīgu atļauju.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ostas dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut veikt pilnīgu vai daļēju izkraušanu pirms 1. punktā minētā apstiprinājuma saņemšanas, bet šādos gadījumos attiecīgās zivis jāpatur glabāšanā kompetento iestāžu kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemts 1. punktā minētais apstiprinājums. Ja 14 dienās pēc izkraušanas apstiprinājums nav saņemts, ostas dalībvalsts kompetentās iestādes drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem.

3.   Savu lēmumu atļaut vai neatļaut izkraušanu vai pārkraušanu ostas dalībvalsts kompetentā iestāde, nosūtot VIII pielikuma I daļā iekļautās veidlapas kopiju, kurā pienācīgi aizpildīta C daļa, tūlīt paziņo Komisijai un NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā.

39. pants

Inspekcijas

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes katru gadu savās ostās inspicē vismaz 15 % no 35. pantā minētajiem trešo valstu zvejas kuģu veiktiem izkrāvumiem vai pārkrāvumiem.

2.   Inspekcijas aptver visas izkraušanas vai pārkraušanas uzraudzību un ietver kontrolpārbaudes, kurās salīdzina tos daudzumus pa sugām, kas ierakstīti iepriekšējā paziņojumā par izkraušanu, ar tiem daudzumiem pa sugām, kas izkrauti vai pārkrauti.

3.   Inspektori veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu kuģa nepamatotu aizkavēšanu un nodrošinātu to, ka kuģa darbības traucējumi un neērtības ir minimālas un ka netiek pieļauta zivju kvalitātes pazemināšanās.

40. pants

Inspekcijas ziņojumi

1.   Katru inspekciju dokumentē, aizpildot inspekcijas ziņojumu, kura paraugs iekļauts VIII pielikuma II daļā.

2.   Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta inspicētā kuģa karoga valstij un – ja kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas – pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, kā arī Komisijai un NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā.

3.   Katra inspekcijas ziņojuma oriģinālu vai apstiprinātu kopiju pēc pieprasījuma pārsūta inspicētā zvejas kuģa karoga valstij.

IX NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO CCAMLR KONVENCIJAS APGABALĀ

1. IEDAĻA

Ierobežojumi un informācijas prasības attiecībā uz kuģiem

41. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1.   Specializētā zveja, kurā zvejo IX pielikumā norādīto sugu zivis, ir aizliegta minētajā pielikumā norādītajās zonās un periodos.

2.   Jauna veida zvejai un izpētes zvejai IX pielikumā noteiktos nozvejas un piezvejas limitus piemēro minētajā pielikumā norādītajos apakšapgabalos.

2. IEDAĻA

Izpētes zveja

42. pants

Izpētes zvejas noteikumi

Neskarot Regulas (EK) Nr. 601/2004 4. pantu, dalībvalstis nodrošina, lai visos zvejas kuģos būtu:

| a) | atbilstīgas saziņas iekārtas (tostarp MF/HF radiouztvērējs un vismaz viena 406MHz avārijas vietas noteikšanas radiobāka (Emergency Position Indicating Radio Beacon – EPIRB), mācīti operatori un uzstādītas GMDSS iekārtas; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgas saziņas iekārtas (tostarp MF/HF radiouztvērējs un vismaz viena 406MHz avārijas vietas noteikšanas radiobāka (Emergency Position Indicating Radio Beacon – EPIRB), mācīti operatori un uzstādītas GMDSS iekārtas;

| b) | hidrotērpi izdzīvošanai ekstremālos apstākļos – katram, kas atrodas uz kuģa; |
| --- | --- |

b)

hidrotērpi izdzīvošanai ekstremālos apstākļos – katram, kas atrodas uz kuģa;

| c) | pietiekamas iespējas vajadzības gadījumā brauciena laikā sniegt ārkārtas medicīnisko palīdzību; |
| --- | --- |

c)

pietiekamas iespējas vajadzības gadījumā brauciena laikā sniegt ārkārtas medicīnisko palīdzību;

| d) | pārtikas, saldūdens, degvielas un svarīgāko iekārtu rezerves detaļu krājumi neparedzēta kavējuma un kustības traucējumu gadījumā; |
| --- | --- |

d)

pārtikas, saldūdens, degvielas un svarīgāko iekārtu rezerves detaļu krājumi neparedzēta kavējuma un kustības traucējumu gadījumā;

| e) | apstiprināts ārkārtas situācijas plāns naftas noplūdes (SOPEP) gadījumiem, kurā norādīti pasākumi, ko veiks, lai mazinātu ūdens piesārņojumu (tostarp apdrošināšana), ja noplūstu degviela vai šķidrie atkritumi. |
| --- | --- |

e)

apstiprināts ārkārtas situācijas plāns naftas noplūdes (SOPEP) gadījumiem, kurā norādīti pasākumi, ko veiks, lai mazinātu ūdens piesārņojumu (tostarp apdrošināšana), ja noplūstu degviela vai šķidrie atkritumi.

43. pants

Piedalīšanās izpētes zvejā

1.   Zvejas kuģi, kas peld ar Spānijas karogu, ir reģistrēti Spānijā un ir pieteikti CCAMLR saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu, var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., rajonā un 58.4.3.b) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir attiecīgās valsts jurisdikcijā.

2.   Minētajā 58.4.3.b) rajonā vienlaikus drīkst zvejot ne vairāk kā viens zvejas kuģis.

3.   Attiecībā uz 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu kopējās nozvejas un piezvejas limiti vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un nozvejas un piezvejas sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts XIV pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad paziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas limitu, un attiecīgo SSRU slēdz līdz sezonas beigām.

4.   Zveju veic tik lielā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai varētu iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas ir mazāks nekā 550 m.

44. pants

Ziņošanas sistēmas

Zvejas kuģi, kas piedalās 43. pantā minētajā izpētes zvejā, izmanto šādas nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēmas:

| a) | piecu dienu nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēma, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis ne vēlāk kā divas darbdienas pēc katra ziņojuma perioda beigām iesniedz Komisijai nozvejas un zvejas piepūles ziņojumus tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR. Maza apjoma pētniecības vienības ziņo par 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu; |
| --- | --- |

a)

piecu dienu nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēma, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis ne vēlāk kā divas darbdienas pēc katra ziņojuma perioda beigām iesniedz Komisijai nozvejas un zvejas piepūles ziņojumus tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR. Maza apjoma pētniecības vienības ziņo par 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu;

| b) | ikmēneša nozvejas un zvejas piepūles precīzu datu ziņošanas sistēma, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā; |
| --- | --- |

b)

ikmēneša nozvejas un zvejas piepūles precīzu datu ziņošanas sistēma, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā;

| c) | ziņojums par jūrā izmesto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni kopējo skaitu un svaru, ieskaitot “medūzveidīgu masu”. |
| --- | --- |

c)

ziņojums par jūrā izmesto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni kopējo skaitu un svaru, ieskaitot “medūzveidīgu masu”.

45. pants

Zvejas rīku iemetienu definīcija

1.   Šajā iedaļā zvejas rīku iemetiens (ievietošana, atrašanās ūdenī un izcelšana) ir vienas vai vairāku āķu jedu izlikšana vienā vietā. Precīzu zvejas rīku iemetiena ģeogrāfisko stāvokli nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas nolūkos nosaka pēc izliktās āķu jedas vai āķu jedu viduspunkta.

2.   Lai zvejas rīku iemetienu uzskatītu par zvejas rīku iemetienu izpētei:

| a) | katru zvejas rīku iemetienu izpētei veic ne mazāk kā piecu jūras jūdžu attālumā no cita zvejas rīku iemetiena izpētei; šis attālums jāmēra no katra izpētei veiktā zvejas rīku iemetiena ģeogrāfiskā viduspunkta; |
| --- | --- |

a)

katru zvejas rīku iemetienu izpētei veic ne mazāk kā piecu jūras jūdžu attālumā no cita zvejas rīku iemetiena izpētei; šis attālums jāmēra no katra izpētei veiktā zvejas rīku iemetiena ģeogrāfiskā viduspunkta;

| b) | katrā zvejas rīku iemetienā ir ne mazāk kā 3 500 un ne vairāk kā 10 000 āķu; var izmantot vairākas atsevišķas āķu jedas, kas izliktas vienā un tajā pašā vietā; |
| --- | --- |

b)

katrā zvejas rīku iemetienā ir ne mazāk kā 3 500 un ne vairāk kā 10 000 āķu; var izmantot vairākas atsevišķas āķu jedas, kas izliktas vienā un tajā pašā vietā;

| c) | katra āķu jedu iemetiena ilgums ir ne mazāks par sešām stundām, un šo laiku skaita no ievietošanas procesa pabeigšanas līdz izcelšanas procesa sākumam. |
| --- | --- |

c)

katra āķu jedu iemetiena ilgums ir ne mazāks par sešām stundām, un šo laiku skaita no ievietošanas procesa pabeigšanas līdz izcelšanas procesa sākumam.

46. pants

Pētījumu plāni

Zvejas kuģi, kas piedalās 43. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno pētījumu plānus visās SSRU, kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Pētījumu plānu īsteno šādi:

| a) | pirmoreiz ieejot SSRU, pirmos 10 zvejas rīku iemetienus, ko sauc par “pirmo sēriju”, uzskata par “zvejas rīku iemetieniem izpētei”, un tiem jāatbilst 45. panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

pirmoreiz ieejot SSRU, pirmos 10 zvejas rīku iemetienus, ko sauc par “pirmo sēriju”, uzskata par “zvejas rīku iemetieniem izpētei”, un tiem jāatbilst 45. panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem;

| b) | nākamos 10 zvejas rīku iemetienus vai 10 nozvejas tonnas, atkarībā no tā, kurš robežlielums sasniegts pirmais, sauc par “otro sēriju”. Otrās sērijas zvejas rīku iemetieni pēc kuģa kapteiņa ieskatiem var būt daļa no parastas izpētes zvejas. Ja tie atbilst 45. panta 2. punkta prasībām, šos zvejas rīku iemetienus var uzskatīt arī par zvejas rīku iemetieniem izpētei; |
| --- | --- |

b)

nākamos 10 zvejas rīku iemetienus vai 10 nozvejas tonnas, atkarībā no tā, kurš robežlielums sasniegts pirmais, sauc par “otro sēriju”. Otrās sērijas zvejas rīku iemetieni pēc kuģa kapteiņa ieskatiem var būt daļa no parastas izpētes zvejas. Ja tie atbilst 45. panta 2. punkta prasībām, šos zvejas rīku iemetienus var uzskatīt arī par zvejas rīku iemetieniem izpētei;

| c) | ja pēc pirmās un otrās sērijas zvejas rīku iemetienu beigām kapteinis vēlas turpināt zvejot attiecīgajā SSRU, kuģim jāsāk “trešā sērija”, visās trīs sērijās kopā veicot 20 zvejas rīku iemetienus izpētei. Trešās sērijas zvejas rīku iemetienus beidz tā paša SSRU apmeklējuma laikā, kad pirmo un otro sēriju; |
| --- | --- |

c)

ja pēc pirmās un otrās sērijas zvejas rīku iemetienu beigām kapteinis vēlas turpināt zvejot attiecīgajā SSRU, kuģim jāsāk “trešā sērija”, visās trīs sērijās kopā veicot 20 zvejas rīku iemetienus izpētei. Trešās sērijas zvejas rīku iemetienus beidz tā paša SSRU apmeklējuma laikā, kad pirmo un otro sēriju;

| d) | pabeidzot 20 zvejas rīku iemetienus izpētei trešajā sērijā, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU; |
| --- | --- |

d)

pabeidzot 20 zvejas rīku iemetienus izpētei trešajā sērijā, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU;

| e) | SSRU A, B, C, E un G 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kur zvejai piemērota jūras gultne ir mazāk nekā 15 000 km2 platībā, b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro, un, pabeidzot 10 zvejas rīku iemetienus izpētei, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU. |
| --- | --- |

e)

SSRU A, B, C, E un G 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kur zvejai piemērota jūras gultne ir mazāk nekā 15 000 km2 platībā, b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro, un, pabeidzot 10 zvejas rīku iemetienus izpētei, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU.

47. pants

Datu vākšanas plāni

1.   Zvejas kuģi, kas piedalās 43. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno datu vākšanas plānus visās SSRU, kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Datu vākšanas plānā ietver šādus datus:

| a) | atrašanās vieta un jūras dziļums katras āķu jedas galos vienā zvejas darbībā; |
| --- | --- |

a)

atrašanās vieta un jūras dziļums katras āķu jedas galos vienā zvejas darbībā;

| b) | ievietošanas, ūdenī atrašanās un izcelšanas laiks; |
| --- | --- |

b)

ievietošanas, ūdenī atrašanās un izcelšanas laiks;

| c) | ūdens virspusē zaudēto zivju skaits un sugas; |
| --- | --- |

c)

ūdens virspusē zaudēto zivju skaits un sugas;

| d) | izlikto āķu skaits; |
| --- | --- |

d)

izlikto āķu skaits;

| e) | ēsmas veids; |
| --- | --- |

e)

ēsmas veids;

| f) | uzķeršanās rezultativitāte ( %); |
| --- | --- |

f)

uzķeršanās rezultativitāte ( %);

| g) | āķa tips; |
| --- | --- |

g)

āķa tips;

| h) | jūras virsmas stāvoklis, mākoņainība un mēness fāze āķu jedu ievietošanas laikā. |
| --- | --- |

h)

jūras virsmas stāvoklis, mākoņainība un mēness fāze āķu jedu ievietošanas laikā.

2.   Visus 1. punktā minētos datus vāc par katru zvejas rīku iemetienu izpētei; jo īpaši mēra visas (līdz 100 zivīm) zivis, kas iegūtas vienā zvejas rīku iemetienā izpētei, un no vismaz 30 zivīm paņem paraugus bioloģiskajai analīzei. Ja nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, izmanto gadījuma atlases apakšparaugu.

48. pants

Iezīmēšanas programma

Neskarot Regulas (EK) Nr. 601/2004 7.b pantu, katrs āķu jedu zvejas kuģis visā zvejas laikā iezīmē un atlaiž Dissotichus spp. daudzumos, kas saskaņā ar CCAMLR marķēšanas protokolu norādīti minētās zivs sugas saglabāšanas noteikumos, kurus piemēro tādu zivju zvejā.

49. pants

Zinātniskie novērotāji

1.   Uz katra zvejas kuģa, kas piedalās 43. pantā minētajā izpētes zvejā, visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu.

2.   Katra dalībvalsts saskaņā ar saviem attiecīgajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, tostarp noteikumiem, ar ko reglamentē pierādījumu izmantošanu attiecīgās valsts tiesās, saņemot atbilstīgi šai sistēmai sniegtos CCAMLR līgumslēdzējas puses apstiprinātā inspektora ziņojumus, izvērtē tos un pēc to saņemšanas rīkojas tāpat, kā izvērtē sava inspektora ziņojumu un rīkojas pēc tā saņemšanas; gan dalībvalsts, gan attiecīgā apstiprinātāja CCAMLR līgumslēdzēja puse sadarbojas, lai atvieglotu tiesvedību vai citas procedūras, kas izriet no šādiem ziņojumiem.

50. pants

Paziņojumi par nodomu piedalīties krilu zvejā

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a panta, dalībvalstis, kas plāno piedalīties krilu zvejā CCAMLR konvencijas apgabalā, CCAMLR Sekretariātam un Komisijai ne vēlāk kā četrus mēnešus pirms CCAMLR Komisijas gadskārtējās sanāksmes tieši pirms sezonas, kurā tā plāno zvejot, paziņo par savu nodomu, izmantojot šīs regulas XI pielikumā noteikto formātu, lai CCAMLR Komisijai ļautu veikt attiecīgu pārskatīšanu, pirms kuģis sāk zveju.

2.   Paziņojumā, kas minēts 1. punktā, ietver Regulas 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts dod atļauju zvejot krilus.

3.   Dalībvalstis, kas vēlas zvejot krilu CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo tikai par kuģiem, kas paziņojuma iesniegšanas laikā peld ar tās karogu.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, dalībvalstis var ļaut piedalīties krilu zvejā kuģim, par ko nav paziņots CCAMLR saskaņā ar 1. līdz 3. punktu, ja kuģis, par ko ir paziņots, nevar piedalīties pamatotu darbības iemeslu vai force majeure dēļ. Tādos apstākļos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju, sniedzot:

| i) | detalizētu 2. punktā minēto informāciju par paredzēto(-ajiem) aizvietojuma kuģi(-iem); |
| --- | --- |

i)

detalizētu 2. punktā minēto informāciju par paredzēto(-ajiem) aizvietojuma kuģi(-iem);

| ii) | vispārēju ziņojumu par aizvietojuma iemesliem, kā arī attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. |
| --- | --- |

ii)

vispārēju ziņojumu par aizvietojuma iemesliem, kā arī attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5.   Atkāpjoties no 3. un 4. panta, dalībvalstis nedod krilu zvejas atļauju nevienam kuģim, kas minēts kādā no CCAMLR kuģu sarakstiem.

51. pants

Piesardzīgi krilu nozvejas limiti dažos apakšapgabalos

1.   Jebkurā zvejas sezonā krilu nozvejas kopapjoms 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. statistikas apakšapgabalā nedrīkst būt lielāks par 3,47 miljoniem tonnu. Kopējais krilu nozvejas apjoms 58.4.2 statistikas rajonā ir noteikts 2,645 miljonu tonnu apmērā jebkurā zvejas sezonā.

2.   Kamēr kopējās nozvejas limits, pamatojoties uz zinātniskās komitejas ieteikumu, nav sadalīts mazākām pārvaldes vienībām, nozvejas kopapjoms 48.1, 48.2., 48.3. un 48.4. statistikas apakšapgabalā ir 620 000 tonnu jebkurā zvejas sezonā. Kopējais nozvejas apjoms 58.4.2 rajonā ir ierobežots 260 000 tonnu apmērā uz rietumiem no 50o E un 192 000 tonnu apmērā uz austrumiem no 50o E jebkurā zvejas sezonā.

3.   Zvejas sezona sākas 1. decembrī un beidzas nākamā gada 30. novembrī.

4.   Saskaņā ar Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu konvencijas komisijas (CCAMLR) starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu uz katra kuģa, kas piedalās krilu zvejā 58.4.2 rajonā ir vismaz viens zinātniskais novērotājs vai vietējais novērotājs, kas pilda ar šo sistēmu noteiktās prasības un, ja iespējams, visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā – vēl viens papildu novērotājs.

52. pants

Krilu zvejas datu atskaites sistēma

1.   Par krilu nozveju sniedz atskaites saskaņā ar Regulas (EK) 601/2004 10. pantu.

2.   Ja kopējā paziņotā nozveja zvejas sezonā ir lielāka vai vienāda ar 80 % no 620 000 tonnu kontrollieluma 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. apakšapgabalā, no 260 000 tonnu kontrollieluma uz rietumiem no 55o E un no 192 000 tonnu kontrollieluma 58.4.2. apakšapgabalā uz austrumiem no 55o E, par nozveju ziņo saskaņā ar Regulas (EK) 601/2004 11. pantu.

3.   Nozvejas sezonā, kas seko tādai nozvejas sezonai, kurā kopējā nozveja ir bijusi lielāka vai vienāda ar 80 % no 2. punktā noteiktā kontrollieluma, par nozveju ziņo saskaņā ar 11. pantu Regulā (EK) 601/2004, ja kopējā nozveja ir lielāka vai vienāda ar 50 % no minētā kontrollieluma.

4.   Katras zvejas sezonas beigās dalībvalstis no katra sava kuģa saņem katra zvejas rīku iemetiena datus, kas vajadzīgi, lai aizpildītu CCAMLR precīzas nozvejas un zvejas piepūles datu veidlapu. Tā nodod šos datus CCAMLP Izpildsekretariātam un Komisijai kā CCAMLR traļu zvejas C1 veidlapu vēlākais nākamā gada 1. aprīlī.

53. pants

Daži Dissostichus spp. izpētes zvejas limiti

1.   Kopējā Dissostichus spp. nozveja BANZARE sēklī

(58.4.3b statistikas rajona daļa) ārpus apgabaliem, kas ietilpst valsts jurisdikcijā, 2007/08 zvejas sezonā nav lielāka par:

| i) | piesardzības nozvejas limitu – 150 tonnas, ko piemēro šādi:

  SSRU A - 150 tonnas,

  SSRU B – 0 tonnas; |
| --- | --- |

i)

piesardzības nozvejas limitu – 150 tonnas, ko piemēro šādi:

SSRU A - 150 tonnas,

SSRU B – 0 tonnas;

| ii) | papildu nozvejas limitu – 50 tonnas – zinātniskam pētījumam SSRU A un B 2007./2008. gadā. |
| --- | --- |

ii)

papildu nozvejas limitu – 50 tonnas – zinātniskam pētījumam SSRU A un B 2007./2008. gadā.

2.   Kopējo nozveju SSRU A, kas minēta 1. panta i) punktā, neveic laikposmā no 2008. gada 16. marta līdz zinātniska pētījuma beigām vai līdz 2008. gada 1. jūnijam, izvēloties īsāko termiņu.

54. pants

Pagaidu aizliegums veikt dziļūdens zveju ar žaunu tīkliem

1.   Šajā pantā lieto šādas definīcijas:

Žaunu tīkli ir tādi vienas, divu vai trīs kārtu auklu linuma tīkli, kas novietoti tuvu pie ūdens virsmas, vidējā vai grunts līmenī, kuros zivis ieķersies ar žaunām, iepīsies vai ieķersies. Pie virsējās malas žaunu tīkliem ir pludiņi (augšējā mala) un parasti pie apakšējās malas (grunttropi) – atsvari. Žaunu tīklu viedo vienas kārtas, retāk divu vai trīs kārtu tīklojumi (vairāksienu tīkls), kuri kopā paralēli iekārti uz vienām un tām pašām augšējā iestiprinājuma virvēm. Vairākus tīklu veidus var apvienot vienā zvejas rīkā (piemēram, vairāksienu tīklu apvienojot ar žaunu tīklu). Šos tīklus var izmantot vai nu atsevišķi, vai biežāk lielā skaitā, novietojot rindā (tīklu virkne). Zvejas rīkus var uzstādīt, stiprinot pie grunts (grunts tīkli) vai ļaujot tiem dreifēt, brīvi vai pievienojot kuģim (zināmi kā driftertīkli).

2.   CCAMLR konvencijas apgabalā nolūkos, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegts izmantot žaunu tīklus līdz laikam, kad zinātniskā komiteja ir izpētījusi un ziņojusi par šā zvejas rīka iespējamo ietekmi un Komisija, pamatojoties uz zinātniskās komitejas ieteikumu, ir piekritusi, ka CCAMLR konvencijas apgabalā var izmantot šo zvejas paņēmienu.

3.   Priekšlikums žaunu tīklus izmantot zinātniskās pētniecības nolūkos ūdeņos, kas ir dziļāki par 100 m, iepriekš jāziņo zinātniskajai komitejai, un pirms šādas pētniecības sākšanas jāsaņem apstiprinājums no Komisijas.

4.   Kuģim, kurš plāno šķērsot CCAMLR konvencijas apgabalu un uz kura ir žaunu tīkli, par šo nodomu iepriekš jāpaziņo Sekretariātam, norādot paredzētos CCAMLR konvencijas apgabala šķērsošanas datumus. Kuģis, uz kura ir žaunu tīkli, kurš atrodas CCAMLR konvencijas apgabalā un kurš iepriekš nav par to paziņojis, ir pārkāpis šos noteikumus.

55. pants

Nejauši noķertu jūras putnu mirstības mazināšana

1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu, kuģiem, kas āķu jedu zvejā izmanto spāņu metodi, atsvari būtu jānomet pirms auklas nostiepšanās.

2.   Šā panta 1. punktā minētai āķu jedu zvejai var izmantot šādus atsvarus:

| a) | parastie akmens vai betona atsvari, kas sver vismaz 8,5 kg un ko izmanto, izvietojot tālākais 40 m attālumā citu no cita; |
| --- | --- |

a)

parastie akmens vai betona atsvari, kas sver vismaz 8,5 kg un ko izmanto, izvietojot tālākais 40 m attālumā citu no cita;

| b) | parastie akmens vai betona atsvari, kas sver vismaz 6 kg un ko izmanto, izvietojot tālākais 20 m attālumā citu no cita; vai |
| --- | --- |

b)

parastie akmens vai betona atsvari, kas sver vismaz 6 kg un ko izmanto, izvietojot tālākais 20 m attālumā citu no cita; vai

| c) | monolīta tērauda atsvari, kas nav veidoti no ķēdes posmiem, sver vismaz 5 kg, un ko izmanto, izvietojot tālākais 40 m attālumā citu no cita. |
| --- | --- |

c)

monolīta tērauda atsvari, kas nav veidoti no ķēdes posmiem, sver vismaz 5 kg, un ko izmanto, izvietojot tālākais 40 m attālumā citu no cita.

56. pants

Visu zveju izbeigšana

1.   Pēc tam, kad CCAMLR Sekretariāts ir paziņojis par zvejas izbeigšanu, dalībvalstis nodrošina, lai visi kuģi, kas peld ar tās karogu un zvejo apgabalā, pārvaldības apgabalā, apakšapgabalā, rajonā, maza mēroga pētniecības vienībā vai citā pārvaldes vienībā, uz ko attiecas paziņojums, līdz paziņojumā noteiktajai dienai un laikam izņemtu zvejas rīkus no ūdens.

2.   Kad kuģis saņem tādu paziņojumu, tas drīkst izlikt papildu āķu jedas tikai vēl 24 stundas pēc paziņotās dienas un datuma. Ja tādu paziņojumu saņem ātrāk nekā 24 stundas pirms paredzētās zvejas izbeigšanas dienas un laika, papildu āķu jedas vairs nedrīkst izlikt no paziņojuma saņemšanas brīža.

3.   Ja zveju liek izbeigt, visiem kuģiem jāizbrauc no zvejas apgabala, tiklīdz zvejas rīki ir izcelti no ūdens.

4.   Ja kuģis līdz paziņotajai zvejas izbeigšanas dienai un laikam nevar izcelt visus zvejas rīkus tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar:

| i) | kuģa un apkalpes drošību; |
| --- | --- |

i)

kuģa un apkalpes drošību;

| ii) | ierobežojumiem, ko rada nelabvēlīgi laika apstākļi; |
| --- | --- |

ii)

ierobežojumiem, ko rada nelabvēlīgi laika apstākļi;

| iii) | jūras apledojumu; vai |
| --- | --- |

iii)

jūras apledojumu; vai

| iv) | vajadzību aizsargāt Antarktikas jūras vidi, |
| --- | --- |

iv)

vajadzību aizsargāt Antarktikas jūras vidi,

kuģis informē attiecīgo dalībvalsti par konkrētajiem apstākļiem. Dalībvalsts uzreiz informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju. Kuģim tomēr jāveic viss iespējamais, lai visus tā zvejas rīkus no ūdens izceltu pēc iespējas ātrāk.

5.   Ja uz konkrēto gadījumu attiecas šā panta 4. punkts, dalībvalstis izpēta kuģa darbības un saskaņā ar vietēji piemērotām procedūrām ziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai par saviem secinājumiem, tostarp visus attiecīgo informāciju, vēlākais nākamajā CCAMLR sanāksmē. Nobeiguma ziņojumā izvērtē, vai kuģis ir veicis visu iespējamo, lai izceltu no ūdens visus savus zvejas rīkus:

| i) | līdz paziņotajai zvejas izbeigšanas dienai un laikam; un |
| --- | --- |

i)

līdz paziņotajai zvejas izbeigšanas dienai un laikam; un

| ii) | pēc iespējas drīz pēc 4. punktā minētās paziņošanas. |
| --- | --- |

ii)

pēc iespējas drīz pēc 4. punktā minētās paziņošanas.

6.   Ja kuģis no slēgtā apgabala neizbrauc uzreiz pēc tam, kad visi zvejas rīki ir izcelti no ūdens, karoga dalībvalsts vai kuģis informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju.

X NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO SEAFO KONVENCIJAS APGABALĀ

1. IEDAĻA

Atļauju izdošana kuģiem

57. pants

Atļauju izdošana kuģiem

1.   Līdz 2008. gada 1. jūlijam dalībvalstis, ja iespējams, elektroniski iesniedz Komisijai to savu kuģu sarakstu, kuriem, izdodot zvejas atļauju, atļauts zvejot SEAFO konvencijas apgabalā.

2.   Šā panta 1. punkta minēto kuģu īpašnieki ir Kopienas pilsoņi vai juridiskas personas.

3.   Zvejas kuģiem drīkst atļaut zvejot SEAFO konvencijas apgabalā tikai tad, ja tie var izpildīt SEAFO konvencijā šādiem kuģiem noteiktās prasības un pienākumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

4.   Zvejas atļaujas neizdod kuģiem, kuri iepriekš bijuši iesaistīti NNN zvejas darbībās, ja vien to jaunie īpašnieki nesniedz adekvātus dokumentārus pierādījumus par to, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem vairs nav juridisku, faktisku vai finansiālu interešu saistībā ar šiem kuģiem, vai ka šie kuģi neatrodas to kontrolē, vai ka šie kuģi neveic NNN zveju un nav saistīti ar to.

5.   Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:

| a) | kuģa nosaukums, reģistrācijas numurs, iepriekšējie nosaukumi (ja zināmi) un reģistrācijas osta; |
| --- | --- |

a)

kuģa nosaukums, reģistrācijas numurs, iepriekšējie nosaukumi (ja zināmi) un reģistrācijas osta;

| b) | iepriekšējais karogs (ja tāds ir); |
| --- | --- |

b)

iepriekšējais karogs (ja tāds ir);

| c) | starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir); |
| --- | --- |

c)

starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir);

| d) | īpašnieka vai īpašnieku vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

d)

īpašnieka vai īpašnieku vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;

| e) | kuģa tips; |
| --- | --- |

e)

kuģa tips;

| f) | garums; |
| --- | --- |

f)

garums;

| g) | operatora (pārvaldnieka) vai operatoru (pārvaldnieku) (ja tādi ir) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

g)

operatora (pārvaldnieka) vai operatoru (pārvaldnieku) (ja tādi ir) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;

| h) | reģistrētā bruto tilpība; |
| --- | --- |

h)

reģistrētā bruto tilpība;

| i) | galvenā dzinēja vai dzinēju jauda. |
| --- | --- |

i)

galvenā dzinēja vai dzinēju jauda.

6.   Pēc sākotnējā kuģu saraksta sagatavošanas dalībvalstis tūlīt ziņo Komisijai par katru jaunu ierakstu sarakstā, izslēgšanu no tā un/vai visiem grozījumiem ikreiz, kad veic šādas izmaiņas.

58. pants

Atļauju saņēmušo kuģu pienākumi

1.   Kuģi izpilda visus attiecīgos SEAFO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

2.   Uz atļauju saņēmušiem kuģiem glabā derīgus kuģa reģistrācijas sertifikātus un derīgas atļaujas zvejot un/vai pārkraut.

59. pants

Atļauju nesaņēmuši kuģi

1.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai kuģiem, kuri nav iekļauti SEAFO atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, aizliegtu zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut un izkraut SEAFO konvencijā ietvertās sugas.

2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai visu faktisko informāciju, kas liecina par pamatotiem iemesliem aizdomām, ka kuģis, kura nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, SEAFO konvencijas apgabalā ir iesaistīts SEAFO konvencijā ietvertu sugu zvejā un/vai to pārkraušanā.

3.   Dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā iekļautu kuģu īpašnieki nepiedalās zvejas darbībās vai nav saistīti ar zvejas darbībām, ko SEAFO konvencijas apgabalā veic kuģi, kuru nav atļauju saņēmušo kuģu sarakstā.

2. IEDAĻA

Pārkraušana

60. pants

Aizliegums pārkraušanu veikt jūrā

Dalībvalsts kuģiem, kas peld ar tās karogu, aizliedz jūrā SEAFO konvencijas apgabalā veikt SEAFO konvencijā ietverto sugu īpatņu pārkraušanu.

61. pants

Pārkraušana ostas teritorijā

1.   Kopienas zvejas kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā zvejo SEAFO konvencijā ietvertās sugas, pārkrauj nozveju SEAFO līgumslēdzējas puses ostā tikai tad, ja tie iepriekš saņēmuši atļauju no tās līgumslēdzējas puses, kuras ostā notiks darbība. Kopienas zvejas kuģiem atļauj veikt pārkraušanu tikai tad, ja tie no karoga dalībvalsts un ostas valsts saņēmuši iepriekšēju atļauju pārkraut.

2.   Katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās atļauju saņēmušie zvejas kuģi saņem iepriekšēju atļauju, pirms iesaistās pārkraušanā ostas teritorijā. Dalībvalsts arī nodrošina to, ka pārkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotajam nozvejas apjomam un pieprasa ziņot par pārkraušanu.

3.   Tā Kopienas zvejas kuģa kapteinis, no kura citā kuģī, turpmāk “saņēmējkuģis”, pārkrauj SEAFO konvencijas apgabalā iegūtas SEAFO konvencijā ietvertu sugu nozvejas jebkādā apjomā, minētās pārkraušanas laikā informē saņēmējkuģa karoga valsti par attiecīgajām sugām un daudzumiem, pārkraušanas datumu un nozveju vietu un iesniedz savai karoga valstij SEAFO pārkraušanas deklarāciju XII pielikuma I daļā norādītajā formātā.

4.   Kopienas zvejas kuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas iepriekš nosūta tai SEAFO līgumslēdzējai pusei, kuras ostā notiks pārkraušana, šādu informāciju:

| — | pārkraujošo zvejas kuģu nosaukumi, |
| --- | --- |

—

pārkraujošo zvejas kuģu nosaukumi,

| — | saņēmējkuģu nosaukumi, |
| --- | --- |

—

saņēmējkuģu nosaukumi,

| — | pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās pa sugām, |
| --- | --- |

—

pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās pa sugām,

| — | pārkraušanas datums un osta. |
| --- | --- |

—

pārkraušanas datums un osta.

5.   Ja pārkraušana notiek SEAFO līgumslēdzējas puses ostā, Kopienas saņēmējkuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas pirms pārkraušanas sākuma un beigām informē ostas valsts kompetentās iestādes par SEAFO konvencijā ietverto sugu nozveju apjomu, kas atrodas uz viņa kuģa, un 24 stundās nosūta šai kompetentajai iestādei SEAFO pārkraušanas deklarāciju.

6.   Kopienas saņēmējkuģa kapteinis 48 stundas pirms izkraušanas iesniedz SEAFO pārkraušanas deklarāciju tās ostas valsts kompetentajām iestādēm, kurā notiks izkraušana.

7.   Katra dalībvalsts veic attiecīgus pasākumus, lai pārbaudītu saņemtās informācijas pareizību un sadarbojas ar karoga valsti, lai nodrošinātu to, ka izkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotās nozvejas apjomam.

8.   Dalībvalsts, kuras kuģiem SEAFO konvencijas apgabalā atļauts zvejot SEAFO konvencijā ietvertas sugas, līdz 2008. gada 1. jūnijam nosūta Komisijai datus par pārkrāvumiem, ko veikuši kuģi, kuri peld ar tās karogu.

3. IEDAĻA

Saglabāšanas pasākumi apdraudēto dziļūdens dzīvotņu un ekosistēmu pārvaldībai

62. pants

Slēgtie apgabali

Visas zvejas darbības saistībā ar SEAFO konvencijā ietvertām sugām Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegtas turpmāk norādītajos apgabalos.

| a) | A1 apakšrajons






  i) | Dampier jūras pacēlums






  10o00' S 02o00' W | 10o00' S 00o00' E |
| --- | --- | --- | --- |
| 12o00' S 02o00' W | 12o00' S 00o00' E |

a)

A1 apakšrajons

i)

Dampier jūras pacēlums

10o00' S 02o00' W

10o00' S 00o00' E

12o00' S 02o00' W

12o00' S 00o00' E

| ii) | Malahit Guyot jūras pacēlums






  11o00' S 02o00' W | 11o00' S 04o00' W |
| --- | --- | --- |
| 13o00' S 02o00' W | 13o00' S 04o00' W |

ii)

Malahit Guyot jūras pacēlums

11o00' S 02o00' W

11o00' S 04o00' W

13o00' S 02o00' W

13o00' S 04o00' W

| b) | B1 apakšrajons

  Molloy jūras pacēlums






  27o00' S 08o00' E | 27o00' S 10o00' E |
| --- | --- | --- |
| 29o00' S 08o00' E | 29o00' S 10o00' E |

b)

B1 apakšrajons

Molloy jūras pacēlums

27o00' S 08o00' E

27o00' S 10o00' E

29o00' S 08o00' E

29o00' S 10o00' E

| c) | C rajons






  i) | Schmidt-Ott jūras pacēlums & Erica jūras pacēlums






  37o00' S 13o00' E | 37o00' S 17o00' E |
| --- | --- | --- | --- |
| 40o00' S 13o00' E | 40o00' S 17o00' E |

c)

C rajons

i)

Schmidt-Ott jūras pacēlums & Erica jūras pacēlums

37o00' S 13o00' E

37o00' S 17o00' E

40o00' S 13o00' E

40o00' S 17o00' E

| ii) | Africana jūras pacēlums






  37o00' S 28o00' E | 37o00' S 30o00' E |
| --- | --- | --- |
| 38o00' S 28o00' E | 38o00' S 30o00' E |

ii)

Africana jūras pacēlums

37o00' S 28o00' E

37o00' S 30o00' E

38o00' S 28o00' E

38o00' S 30o00' E

| iii) | Panzarini jūras pacēlums






  39o00' S 11o00' E | 39o00' S 13o00' E |
| --- | --- | --- |
| 41o00' S 11o00' E | 41o00' S 13o00' E |

iii)

Panzarini jūras pacēlums

39o00' S 11o00' E

39o00' S 13o00' E

41o00' S 11o00' E

41o00' S 13o00' E

| d) | C1 apakšrajons






  i) | Vema jūras pacēlums






  31o00' S 08o00' E | 31o00' S 09o00' E |
| --- | --- | --- | --- |
| 32o00' S 08o00' E | 32o00' S 09o00' E |

d)

C1 apakšrajons

i)

Vema jūras pacēlums

31o00' S 08o00' E

31o00' S 09o00' E

32o00' S 08o00' E

32o00' S 09o00' E

| ii) | Wust jūras pacēlums






  33o00' S 06o00' E | 33o00' S 08o00' E |
| --- | --- | --- |
| 34o00' S 06o00' E | 34o00' S 08o00' E |

ii)

Wust jūras pacēlums

33o00' S 06o00' E

33o00' S 08o00' E

34o00' S 06o00' E

34o00' S 08o00' E

| e) | D rajons






  i) | Discovery, Junoy, Shannon jūras pacēlumi






  41o00' S 06o00' W | 41o00' S 03o00' E |
| --- | --- | --- | --- |
| 44o00' S 06o00' W | 44o00' S 03o00' E |

e)

D rajons

i)

Discovery, Junoy, Shannon jūras pacēlumi

41o00' S 06o00' W

41o00' S 03o00' E

44o00' S 06o00' W

44o00' S 03o00' E

| ii) | Schwabenland & Herdman jūras pacēlumi






  44o00' S 01o00' W | 44o00' S 02o00' E |
| --- | --- | --- |
| 47o00' S 01o00' W | 47o00' S 02o00' E |

ii)

Schwabenland & Herdman jūras pacēlumi

44o00' S 01o00' W

44o00' S 02o00' E

47o00' S 01o00' W

47o00' S 02o00' E

63. pants

Zvejas atsākšana slēgtā apgabalā

1.   Zveju šīs regulas 62. pantā minētajā slēgtajā zvejas apgabalā nedrīkst atsākt, pirms karoga valsts ir identificējusi un kartējusi minētajā apgabalā esošās jutīgās jūras ekosistēmas, tostarp jūras pacēlumus, hidrotermālos avotus un aukstūdens koraļļus, kā arī novērtējusi zvejas atsākšanas ietekmi uz šādām jutīgām jūras ekosistēmām.

2.   Karoga valsts iesniedz Komisijai saskaņā ar 1. punktu veiktās identificēšanas, kartēšanas un ietekmes novērtējuma rezultātus, lai tos izskatītu SEAFO zinātniskās komitejas gadskārtējā sanāksmē.

3.   Dalībvalstis var iesniegt Komisijai zvejas pētnieciskos plānus, lai izvērtētu zvejniecības ietekmi uz zvejas resursu ilgtspējību un jutīgām jūras dzīvotnēm.

4. IEDAĻA

Pasākumi jūras putnu nejaušas piezvejas samazināšanai

64. pants

Informācija par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem

Dalībvalstis vāc un līdz 2008. gada 1. jūnijam sniedz Komisijai visu pieejamo informāciju par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem, tostarp par putnu nejaušu piezveju, kas notikusi, tās zvejas kuģiem zvejojot SEAFO konvencijā ietvertas sugas.

65. pants

Ietekmes mazināšanas pasākumi

1.   Uz visiem Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles, ir putnu atbaidīšanas auklas, un tās tiek izmantotas šādi:

| a) | putnu atbaidīšanas auklas atbilst apstiprinātajai putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijai un izmantošanas norādījumiem, kas izklāstīti XII pielikuma II daļā; |
| --- | --- |

a)

putnu atbaidīšanas auklas atbilst apstiprinātajai putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijai un izmantošanas norādījumiem, kas izklāstīti XII pielikuma II daļā;

| b) | putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles; |
| --- | --- |

b)

putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles;

| c) | ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums; |
| --- | --- |

c)

ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums;

| d) | uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai. |
| --- | --- |

d)

uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai.

2.   Āķu jedas ievieto tikai naktī (t.i., tumsas stundās starp jūras krēslas laikiem (44)). Zvejojot ar āķu jedām naktī, izmanto tikai minimālo kuģa apgaismojumu, kas vajadzīgs drošībai.

3.   Apstrādes subproduktu izmešana zvejas rīka iemešanas vai ievietošanas laikā ir aizliegta. Ir jāizvairās no subproduktu izmešanas zvejas rīka izcelšanas laikā. Ja iespējams, šāda izmešana jāveic tajā kuģa pusē, kurā netiek izcelts zvejas rīks. Attiecībā uz kuģiem vai zveju, kam nav noteikta prasība paturēt subproduktus uz kuģa, izveido sistēmu, lai āķus atbrīvotu no subproduktiem un zivju galvām pirms to izmešanas. Tīklus tīra pirms to ievietošanas, lai atbrīvotos no atliekām, kas varētu pievilināt jūras putnus.

4.   Kopienas zvejas kuģi pieņem ievietošanas un izcelšanas kārtību, kas samazina laiku, kurā tīkls atrodas uz ūdens virsmas un tā linuma acis ir vaļīgas. Tīkla apkopi, cik vien iespējams, neveic, tīklam atrodoties ūdenī.

5.   Kopienas zvejas kuģus rosina izstrādāt zvejas rīku konstrukcijas, kuras mazinātu putnu iespējas iekļūt tajā tīkla daļā, kurā tie ir visvairāk apdraudēti. Tas ietver tīkla atsvaru masas palielināšanu vai peldspējas samazināšanu, lai tīkls nogrimtu ātrāk, vai krāsainu karekļu virkņu vai citu līdzīgu priekšmetu novietošanu virs noteiktām tīkla daļām, kurās putni ir īpaši apdraudēti linuma acs izmēra dēļ.

6.   SEAFO konvencijas apgabalā nav atļauts zvejot Kopienas zvejas kuģiem, kuru konstrukcijā nav paredzētas subproduktu pārstrādes iekārtas vai pietiekama tilpība subproduktu paturēšanai uz kuģa, vai iespēju izmest subproduktus tajā kuģa pusē, kurā nenotiek zvejas rīka izcelšana.

7.   Jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka tos jūras putnus, kas zvejas darbību laikā ir notverti dzīvi, atbrīvotu dzīvus un izņemtu āķus, neapdraudot šo putnu dzīvību.

5. IEDAĻA

Kontrole

66. pants

Īpaši nosacījumi Patagonijas ilkņzivs (Dissostichus eleginoides) zvejai

1.   Tā kuģa kapteinis, kam saskaņā ar 57. pantu ir atļauts zvejot Patagonijas ilkņzivis SEAFO konvencijas apgabalā, elektroniski nosūta savas karoga valsts kompetentajām iestādēm un SEAFO Sekretariātam nozvejas ziņojumu, kurā norāda kuģa nozvejoto Patagonijas ilkņzivju daudzumu, arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle. Šādu ziņojumu nosūta katrā piektajā zvejas reisa dienā. Dalībvalsts šo ziņojumu tūlīt pārsūta Komisijai.

2.   Dalībvalstis, kuru kuģiem ir atļauts zvejot Patagonijas ilkņzivi SEAFO konvencijas apgabalā, ne vēlāk kā 2008. gada 30. jūnijā sniedz Komisijai un SEAFO Sekretariātam sīku informāciju par nozveju un zvejas piepūli.

67. pants

Īpaši nosacījumi sarkano dziļūdens krabju (Chaceon spp.) zvejai

1.   Tā kuģa kapteinis, kam saskaņā ar 57. pantu ir atļauts zvejot sarkanos dziļūdens krabjus SEAFO konvencijas apgabalā, elektroniski nosūta savas karoga valsts kompetentajām iestādēm un SEAFO Sekretariātam nozvejas ziņojumu, kurā norāda kuģa nozvejoto sarkano dziļūdens krabju daudzumu, arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle. Šādu ziņojumu nosūta katrā piektajā zvejas reisa dienā. Dalībvalsts šo ziņojumu tūlīt pārsūta Komisijai.

2.   Dalībvalstis, kuru kuģiem ir atļauts zvejot sarkanos dziļūdens krabjus SEAFO konvencijas apgabalā, ne vēlāk kā 2008. gada 30. jūnijā sniedz Komisijai un SEAFO Sekretariātam sīku informāciju par nozveju un zvejas piepūli.

68. pants

Kuģu pārvietošanās un nozvejas paziņošana

1.   Zvejas kuģi un zvejas pētniecības kuģi, kuriem atļauts zvejot SEAFO konvencijas apgabalā un kuri iesaistīti zvejā, ziņojumus par ieiešanu, nozveju un iziešanu ar VMS vai citu piemērotu līdzekļu palīdzību nosūta karoga dalībvalsts iestādēm un – pēc karoga valsts pieprasījuma – SEAFO izpildsekretāram.

2.   Ieiešanas ziņojumu nosūta ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms katras ieiešanas SEAFO konvencijas apgabalā, un tajā iekļauj ieiešanas datumu, laiku, kuģa ģeogrāfisko stāvokli un uz kuģa paturēto zivju daudzumu pa sugām (FAO trīsburtu kods), norādot dzīvsvaru (kg).

3.   Katra kalendārā mēneša beigās sagatavo nozvejas ziņojumu, norādot sugas (FAO trīsburtu kods) un dzīvsvaru (kg).

4.   Iziešanas ziņojumu sniedz ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms katras iziešanas no SEAFO konvencijas apgabala. Tajā iekļauj iziešanas datumu, laiku, kuģa ģeogrāfisko stāvokli, zvejas dienu skaitu un nozveju pa sugām (FAO trīsburtu kods), norādot dzīvsvaru (kg), kas gūta kopš zvejas sākšanas SEAFO konvencijas apgabalā vai kopš pēdējā nozvejas ziņojuma.

69. pants

Zinātniska novērošana un informācijas vākšana krājuma novērtēšanas nolūkos

1.   Katra dalībvalsts nodrošina to, ka uz visiem zvejas kuģiem, kuri darbojas SEAFO konvencijas apgabalā un kur mērķsugas ir SEAFO konvencijā ietvertās sugas, ir kvalificēti zinātniskie novērotāji.

2.   Katra dalībvalsts pieprasa, lai 30 dienās pēc SEAFO konvencijas apgabala atstāšanas tiktu iesniegta informācija, ko novērotāji savākuši attiecībā uz katru kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu. Datus iesniedz SEAFO zinātniskās komitejas norādītajā formātā. Tiklīdz iespējams dalībvalsts iesniedz Komisijai attiecīgās informācijas kopiju, ņemot vērā vajadzību saglabāt neapkopotu datu konfidencialitāti. Dalībvalsts informācijas kopiju var iesniegt arī SEAFO izpildsekretāram.

3.   Apstiprināti novērotāji iespējami lielu daļu no šajā pantā minētās informācijas savāc un pārbauda līdz 2008. gada 30. jūnijam.

70. pants

Tādu kuģu pamanīšana, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi

1.   Zvejas kuģi, kas peld ar dalībvalsts karogu, paziņo savai karoga dalībvalstij informāciju par visām iespējamām zvejas darbībām, ko veic kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā peld ar karogu, kurš nav līgumslēdzējas puses karogs. Šajā informācijā cita starpā ietver:

| a) | kuģa nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

kuģa nosaukumu;

| b) | kuģa reģistrācijas numuru; |
| --- | --- |

b)

kuģa reģistrācijas numuru;

| c) | kuģa karoga valsti; |
| --- | --- |

c)

kuģa karoga valsti;

| d) | citu attiecīgu informāciju par pamanīto kuģi. |
| --- | --- |

d)

citu attiecīgu informāciju par pamanīto kuģi.

2.   Dalībvalsts pēc iespējas drīzāk iesniedz Komisijai 1. punktā minēto informāciju. Komisija minēto informāciju pārsūta SEAFO Izpildsekretariātam.

XI NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO IOTC APGABALĀ

71. pants

Jūras putnu piezvejas gadījumu skaita mazināšana

1.   Dalībvalstis vāc un iesniedz IOTC (nosūtot kopiju Komisijai) visu pieejamo informāciju par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem, tostarp par gadījumiem, kad zvejas kuģi nejauši noķēruši putnus.

2.   Dalībvalstis cenšas mazināt jūras putnu piezvejas gadījumu skaitu visos zvejas apgabalos, visos gadalaikos un visos zvejas veidos, izmantojot efektīvus ietekmes mazināšanas pasākumus.

3.   Uz visiem Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles, ir putnu atbaidīšanas auklas, un tās tiek izmantotas atbilstoši šādiem tehniskajiem noteikumiem:

| a) | putnu atbaidīšanas auklas atbilst IOTC pieņemtajiem putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijas un izmantošanas norādījumiem; |
| --- | --- |

a)

putnu atbaidīšanas auklas atbilst IOTC pieņemtajiem putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijas un izmantošanas norādījumiem;

| b) | putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles; |
| --- | --- |

b)

putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles;

| c) | ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums; |
| --- | --- |

c)

ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums;

| d) | uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai. |
| --- | --- |

d)

uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai.

4.   Kopienas āķu jedu zvejas kuģi, kuri zvejojot zobenzivis, izmanto “Amerikas āķu jedu sistēmu” un ir aprīkoti ar āķu jedu iemešanas iekārtu, ir atbrīvoti no 3. punkta prasībām.

72. pants

Zvejas jaudas ierobežojums kuģiem, kas zvejo tropiskās tunzivis

1.   Katrā attiecīgo zvejas rīku grupā dalībvalstis līdz 2006. gada zvejas piepūles līmenim ierobežo to kuģu skaitu, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un kuru lielākais garums ir vienāds ar vai lielāks par 24 metriem, un kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā. Turklāt šīs valstis katrā attiecīgo zvejas rīku grupā līdz minētajam līmenim ierobežo to kuģu skaitu, kuri peld ar to karogu un kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem, un kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā ārpus attiecīgās valsts ekskluzīvās ekonomiskās zonas. Kuģu skaita ierobežojums atbilst attiecīgajai kopējai tilpībai, izteiktai ar reģistrēto bruto tilpību (GRT) vai bruto tilpību (GT). Aizstājot kuģus, nedrīkst pārsniegt kopējo tilpību.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro kuģiem, attiecībā uz kuriem 2006. gadā tika veikts administratīvais process, kuru būvniecība tika veikta vai par tās uzsākšanu jau bija saņemta atļauja, kā arī kuģiem, kurus ir atļauts iekļaut flotē.

3.   Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis līdz 2008. gada 1. janvārim paziņo Komisijai to kuģu skaitu un tilpību, kas 2006. gadā attiecīgajā apgabalā zvejoja tropiskās tunzivis. Tālab dalībvalstis, izmantojot VMS datus, nozvejas ziņojumus, datus par ostā ienākšanas reižu skaitu vai citus līdzekļus, pārbauda kuģu faktisko klātbūtni un zvejas darbības IOTC apgabalā 2006. gadā.

4.   Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis var mainīt to kuģu skaitu, kas izmanto konkrēta veida zvejas rīkus, ja tās spēj pierādīt to, ka, mainot ar konkrēta veida zvejas rīkiem aprīkoto kuģu skaitu, netiks palielināta attiecīgajiem krājumiem noteiktā zvejas piepūle.

5.   Dalībvalstis nodrošina to, ka ierosinātā zvejas jaudas pārdale tiek piemērota tikai tiem kuģiem, kuri ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālās tunzivju zvejniecības organizācijas reģistrā. Zvejas jaudas pārdale neattiecas uz reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju NNN sarakstā iekļautiem kuģiem.

73. pants

Zvejas jaudas ierobežojumi kuģiem, kas zvejo zobenzivis un garspuru tunzivis

1.   Katrā attiecīgo zvejas rīku grupā dalībvalstis līdz 2007. gada zvejas piepūles līmenim samazina to kuģu skaitu, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un kuru lielākais garums ir vienāds ar vai lielāks par 24 metriem, un kuri zvejo zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC apgabalā. Turklāt šīs valstis katrā attiecīgo zvejas rīku grupā līdz minētajam līmenim ierobežo to kuģu skaitu, kuri peld ar to karogu un kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem, un kuri zvejo zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC apgabalā ārpus attiecīgās valsts ekskluzīvās ekonomiskās zonas. Kuģu skaita ierobežojums atbilst attiecīgajai kopējai tilpībai, izteiktai ar reģistrēto bruto tilpību (GRT) vai bruto tilpību (GT). Aizstājot kuģus, nedrīkst pārsniegt kopējo tilpību.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro kuģiem, attiecībā uz kuriem 2007. gadā tika veikts administratīvais process, kuru būvniecība tika veikta vai par tās uzsākšanu jau bija saņemta atļauja, kā arī kuģiem, kurus ir atļauts iekļaut flotē.

3.   Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis līdz 2008. gada 1. janvārim paziņo Komisijai to kuģu skaitu un tilpību, kas 2007. gadā attiecīgajā apgabalā zvejoja zobenzivis un garspuru tunzivis. Tālab dalībvalstis, izmantojot VMS datus, nozvejas ziņojumus, datus par ostā ienākšanas reižu skaitu vai citus līdzekļus, pārbauda kuģu faktisko klātbūtni un zvejas darbības IOTC apgabalā 2007. gadā.

4.   Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis var mainīt to kuģu skaitu, kas izmanto konkrēta veida zvejas rīkus, ja tās spēj pierādīt to, ka, mainot ar konkrēta veida zvejas rīkiem aprīkoto kuģu skaitu, netiks palielināta attiecīgajiem krājumiem noteiktā zvejas piepūle.

5.   Dalībvalstis nodrošina to, ka ierosinātā zvejas jaudas pārdale tiek piemērota tikai tiem kuģiem, kuri ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālās tunzivju zvejniecības organizācijas reģistrā. Zvejas jaudas pārdale neattiecas uz reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju NNN sarakstā iekļautiem kuģiem.

XII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO SPFO APGABALĀ

74. pants

Pelaģiskās zvejas jaudas ierobežojums

1.   Dalībvalstis kopējo bruto tilpību (GT) kuģiem, kuri peld ar to karogu un kuri 2008. gadā zvejos pelaģisko zivju krājumus, ierobežo līdz 2007. gadā SPFO apgabalā reģistrētajai GT, rīkojoties tā, lai tiktu nodrošināta Klusā okeāna dienvidu daļas pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana.

2.   Dalībvalstis līdz 2008. gada 15. janvārim paziņo Komisijai kopējo GT, kāda 2007. gadā attiecīgajā apgabalā reģistrēta kuģiem, kuri peld ar to karogu un kuri aktīvi zvejoja 2007. gadā. Pirms šīs informācijas paziņošanas dalībvalstis, izmantojot VMS datus, nozvejas ziņojumus, datus par ostā ienākšanas reižu skaitu vai citus līdzekļus, pārbauda to kuģu faktisko klātbūtni un zvejas darbības SPFO apgabalā 2007. gadā.

3.   Dalībvalstis, kas ir piedalījušās pelaģiskajā zvejā Klusā okeāna dienvidu daļā, taču nav veikušas zvejas darbības 2007. gadā, 2008. gadā var sākt zveju SPFO apgabalā ar nosacījumu, ka tās brīvprātīgi ierobežo zvejas piepūli. Šīs dalībvalstis laikus paziņo Komisijai to kuģu nosaukumus un citus raksturlielumus, tostarp GT, kas veic zveju SPFO apgabalā.

4.   Dalībvalstis izskatīšanai SPFO pagaidu zinātniskajā darba grupā iesniedz SPFO apgabalā esošo pelaģisko krājumu novērtējumu un ar pelaģisko krājumu stāvokli saistītu pētījumu datus un rosina savu zinātnisko ekspertu aktīvu līdzdalību organizācijas darbā, kas veltīts pelaģiskajām sugām.

5.   Dalībvalstis pēc iespējas nodrošina pietiekama skaita novērotāju izvietošanu uz zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, tā nodrošinot pelaģiskās zvejas novērošanu Klusā okeāna dienvidu daļā un attiecīgas zinātniskās informācijas vākšanu.

75. pants

Grunts zveja

1.   Dalībvalstis limitē grunts zvejas piepūli vai nozveju SPFO apgabalā tā, lai zvejas kuģu skaits un citi rādītāji, kas atspoguļo nozvejas apjomu, zvejas piepūli un zvejas jaudu, nepārsniegtu vidējos gada rādītājus laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.

2.   Dalībvalstis nedrīkst izvērst grunts zveju jaunos SPFO apgabala reģionos, kuros patlaban šāda zveja nenotiek.

3.   Kopienas kuģi pārtrauc grunts zvejas darbības piecu jūras jūdžu attālumā no jebkuras SPFO apgabalā esošas vietas, kurā zvejas darbību laikā ir gūti pierādījumi par jutīgas jūras ekosistēmas atrašanos šajā vietā. Kopienas kuģi ziņo karoga valsts iestādēm, Komisijai un SPFO Pagaidu sekretariātam par saskari ar šādu ekosistēmu, norādot vietu un attiecīgās ekosistēmas veidu, lai būtu iespējams pieņemt konkrētajai vietai piemērotus pasākumus.

4.   Dalībvalstis norīko novērotājus uz katra kuģa, kas peld ar to karogu un veic vai plāno veikt grunts tralēšanas darbības SPFO apgabalā, kā arī nodrošina pietiekama skaita novērotāju izvietošanu uz kuģiem, kas peld ar attiecīgās valsts karogu un veic citas grunts zvejas darbības SPFO apgabalā.

76. pants

Datu vākšana un aprite

Dalībvalstis vāc, pārbauda un sniedz datus saskaņā ar SPFO standartā noteiktajām procedūrām datu vākšanai, ziņošanai, pārbaudei un apmaiņai.

XIII NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO WCPFC APGABALĀ

77. pants

Zvejas piepūles limiti

Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju un garspuru tunzivju kopējā zvejas piepūle WCPFC apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos, kas noslēgti starp Kopienu un attiecīgā reģiona piekrastes valstīm.

78. pants

ZPI izmantojuma pārvaldības plāni

1.   Dalībvalstis, kuru kuģiem ir atļauts zvejot WCPFC apgabalā, izstrādā plānus noenkurotu vai dreifējošu ZPI izmantojuma pārvaldībai. Šajos pārvaldības plānos iekļauj stratēģiju, kā samazināt lielacu tunzivju un dzeltenspuru tunzivju mazuļu pievilināšanu.

2.   Pārvaldības plānus, kas minēti 1. punktā, iesniedz Komisijai ne vēlāk kā 2008. gada 15. oktobrī. Komisija apkopo šos pārvaldības plānus un iesniedz Kopienas pārvaldības plānu WCPFC Sekretariātam ne vēlāk kā 2008. gada 31. decembrī.

79. pants

To zvejas kuģu maksimālais skaits, kas zvejo zobenzivis

To Kopienas kuģu skaits, kas zvejo zobenzivis apgabalos uz dienvidiem no 20o S WCPFC apgabalā, nepārsniedz 14 kuģus. No Kopienas šajā zvejā piedalās tikai kuģi, kas peld ar Spānijas karogu.

XIV NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO IATTC APGABALĀ

80. pants

Zvejas laikā noķerto jūras putnu skaita mazināšana

1.   Dalībvalstis ievāc visu pieejamo informāciju par mijdarbību ar jūras putniem, tostarp par jūras putnu nejaušu noķeršanu uz zvejas kuģiem, un šo informāciju nodod ICCAT Sekretariātam un Komisijai.

2.   Dalībvalstis cenšas panākt, lai, izmantojot efektīvus apkarošanas pasākumus, mazinātu jūras putnu skaitu, ko noķer visos zvejas apgabalos, gadalaikos un zvejniecībās.

3.   Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 20o S, uz klāja ir putnu atbaidīšanas auklas, un tie tās izmanto saskaņā ar šādiem tehniskajiem noteikumiem;

| a) | putnu atbaidīšanas auklas atbilst ICCAT pieņemtajiem putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijas noteikumiem un izmantošanas norādījumiem; |
| --- | --- |

a)

putnu atbaidīšanas auklas atbilst ICCAT pieņemtajiem putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijas noteikumiem un izmantošanas norādījumiem;

| b) | putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 20o S; |
| --- | --- |

b)

putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 20o S;

| c) | ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai ir liels putnu daudzums; |
| --- | --- |

c)

ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai ir liels putnu daudzums;

| d) | uz visiem kuģiem jābūt putnu atbaidīšanas rezerves auklām, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai. |
| --- | --- |

d)

uz visiem kuģiem jābūt putnu atbaidīšanas rezerves auklām, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai.

4.   Atkāpjoties no šā panta 3 punkta, Kopienas āķu jedu kuģi, kas zvejo zobenzivis, var izmantot monopavediena āķu jedas zvejas rīkus, ja vien šie kuģi:

| a) | āķu jedas ievieto laikposmā starp jūras krēslas/ausmas laikiem, kādi noteikti krēslas/ausmas astronomiskajā gadagrāmatā (Nautical Almanac) attiecībā uz zvejas vietas ģeogrāfisko izvietojumu; |
| --- | --- |

a)

āķu jedas ievieto laikposmā starp jūras krēslas/ausmas laikiem, kādi noteikti krēslas/ausmas astronomiskajā gadagrāmatā (Nautical Almanac) attiecībā uz zvejas vietas ģeogrāfisko izvietojumu;

| b) | izmanto vismaz 60 g šarnīrsavienojumu, kas izvietots ne tālāk kā 3 m no āķa, lai panāktu optimālu grimšanas ātrumu; |
| --- | --- |

b)

izmanto vismaz 60 g šarnīrsavienojumu, kas izvietots ne tālāk kā 3 m no āķa, lai panāktu optimālu grimšanas ātrumu;

81. pants

Slēgta apgabala/sezonas noteikšana zobenzivju zvejai Vidusjūrā

Lai aizsargātu zobenzivis, jo īpaši mazās zivis, zobenzivju zveju Vidusjūrā aizliedz no 2008. gada 15. oktobra līdz 15. novembrim.

82. pants

Haizivis

Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai mazinātu zivju mirstību, zvejojot Ziemeļatlantijas īsspuru mako.

XV NODAĻA

NELEGĀLA, NEREĢISTRĒTA UN NEREGULĒTA ZVEJA

83. pants

Ziemeļatlantija

Kuģiem, kas Ziemeļatlantijā ir iesaistīti nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā, piemēro XIII pielikumā izklāstītos pasākumus.

XVI NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

84. pants

Datu nosūtīšana

Ja dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu un 18. panta 1. punktu nosūta Komisijai datus par nozvejoto krājumu izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

85. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 1. janvāra.

Ja CCAMLR teritorijā KPN ir noteikta laikposmam, kas sākas pirms 2008. gada 1. janvāra, 41. pantu piemēro no attiecīgo KPN piemērošanas laikposmu sākuma.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. janvāris.

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

D. RUPEL

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

2

(3)  OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 441/2007 (OV L 104, 21.4.2007., 28. lpp.).

3

(4)  OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.

4

(5)  OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.

5

(6)  OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.

7

(8)  OV L 157, 19.6.2007., 1. lpp.

8

(9)  OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1804/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 10. lpp.).

9

(10)  OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94 (OV L 339, 29.12.1994, 11. lpp.).

10

(11)  OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.

11

(12)  OV L 365, 31.12.1991.,1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 448/2005 (OV L 74, 19.3.2005., 5. lpp.).

12

(13)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.).

13

(14)  OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2943/95 (OV L 308, 21.12.1995., 15. lpp.).

14

(15)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).

15

(16)  OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.).

16

(17)  OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2269/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 1. lpp.).

17

(18)  OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.

18

(19)  OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.

19

(20)  OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1099/2007 (OV L 248, 22.9.2007., 11. lpp.).

20

(21)  OV L 340, 23.12.2005., 3. lpp.

21

(22)  OV L 384, 29.12.2006., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 754/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 26. lpp.).

22

(23)  OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

23

(24)  OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.

24

(25)  OV L 318, 5.12.2007., 1. lpp.

25

(26)  OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.

26

(27)  OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.

27

(28)  OV L 172, 30.6.2007., 1. lpp.

28

(29)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 898/2007 (OV L 196, 28.7.2007., 22. lpp.).

29

(30)  OV L 190, 4.7.1998., 34. lpp.

30

(31)  OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

31

(32)  OV L 227, 12.8.1981., 21. lpp.

32

(33)  OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

33

(34)  OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.

34

(35)  OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.

35

(36)  OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp

36

(37)  OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.

37

(38)  OV L 196, 18.7.2006., 14. lpp.

38

(39)  OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.

39

(40)  OV L 22, 25.1.2003., 5. lpp.

40

(41)  OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 809/2007 (OV L 182, 12.7.2007., 1. lpp.).

41

(42)  OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1799/2006 (OV L 341, 7.12.2006., 26. lpp.).

42

(43)  OV L 121, 12.5.1994., 3. lpp.

43

(44)  Precīzi jūras krēslas laiki attiecīgajam platuma grādam, vietējam laikam un datumam ir noteikti Nautical Almanac tabulās. Visus laikus, gan saistībā ar kuģa darbībām, gan novērotāja ziņojumiem, norāda pēc Griničas laika.

44

Nautical Almanac

---

I PIELIKUMS

NOZVEJAS LIMITI, KAS PIEMĒROJAMI KOPIENAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTI NOZVEJAS LIMITI, UN TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM KOPIENAS ŪDEŅOS, PA SUGĀM UN APGABALIEM (DZĪVSVARA TONNĀS, JA NAV NORĀDĪTS CITĀDI)

Visus šajā pielikumā noteiktos nozvejas limitus uzskata par kvotām šīs regulas 5. panta nolūkos, un tāpēc uz tiem attiecas Regulā (EEK) Nr. 2847/93 un jo īpaši tās 14. un 15. pantā paredzētie noteikumi.

Katram apgabalam zivju krājumi ir uzskaitīti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas nolūkiem turpmāk pievienota atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Ammodytidae | SAN | Tūbīšu dzimta |
| Anarhichas lupus | CAT | Vilkzivs |
| Aphanopus carbo | BSF | Ogļzivs |
| Argentina silus | ARU | Ziemeļatlantijas argentīna |
| Beryx spp. | ALF | Beriksas |
| Boreogadus saida | POC | Polārmenca |
| Brosme brosme | USK | Brosme |
| Centrophorus squamosus | GUQ | Pelēkā īsradzes haizivs |
| Centroscymnus coelolepis | CYO | Baltacu haizivs |
| Cetorhinus maximus | BSK | Milzu haizivs |
| Chaenocephalus aceratus | SSI | Melnspuru leduszivs |
| Champsocephalus gunnari | ANI | Antarktikas leduszivs |
| Channichthys rhinoceratus | LIC | Vienraga leduszivs |
| Chionoecetes spp. | PCR | Karaliskie krabji |
| Clupea harengus | HER | Siļķe |
| Coryphaenoides rupestris | RNG | Strupdeguna garaste |
| Dalatias licha | SCK | Melnā haizivs |
| Deania calcea | DCA | Gardeguna spurainā haizivs |
| Dissostichus eleginoides | TOP | Patagonijas ilkņzivs |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Anšovs |
| Etmopterus princeps | ETR | Lielā laternhaizivs |
| Etmopterus pusillus | ETP | Gludā laternhaizivs |
| Etmopterus spinax | ETX | Laternhaizivs |
| Euphausia superba | KRI | Krils |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Galeorhinus galeus | GAG | Bara haizivs |
| Germo alalunga | ALB | Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa) |
| Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Sarkanā plekste |
| Gobionotothen gibberifrons | NOG | Zaļā nototēnija |
| Hippoglossoides platessoides | PLA | Rietumatlantijas plekste |
| Hippoglossus hippoglossus | HAL | Atlantijas paltuss |
| Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantijas lielgalvis |
| Illex illecebrosus | SQI | Īsspuru kalmārs |
| Lamna nasus | POR | Siļķu haizivs |
| Lampanyctus achirus | LAC | Laternzivs |
| Lepidonotothen squamifrons | NOS | Pelēkā nototēnija |
| Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimi |
| Limanda ferruginea | YEL | Dzeltenastes plekste |
| Limanda limanda | DAB | Limanda |
| Lophiidae | ANF | Jūrasvelnu dzimta |
| Macrourus berglax | RHG | Makrūrzivs |
| Macrourus spp. | GRV | Makrūrzivis |
| Makaira nigricans | BUM | Atlantijas zilais marlīns |
| Mallotus villosus | CAP | Moiva |
| Martialia hyadesi | SQS | Dienvidatlantijas kalmārs |
| Melanogrammus aeglefinus | HAD | Pikša |
| Merlangius merlangus | WHG | Merlangs |
| Merluccius merluccius | HKE | Heks |
| Micromesistius poutassou | WHB | Putasu |
| Microstomus kitt | LEM | Mazmutes plekste |
| Molva dypterigia | BLI | Zilā jūraslīdaka |
| Molva macrophthalmus | SLI | Lielacu jūraslīdaka |
| Molva molva | LIN | Jūraslīdaka |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |
| Notothenia rossii | NOR | Marmora nototēnija |
| Pagellus bogaraveo | SBR | Sarkanspuru pagele |
| Pandalus borealis | PRA | Ziemeļu garnele |
| Paralomis spp. | PAI | Krabji |
| Penaeus spp. | PEN | Garneles |
| Phycis spp. | FOX | Diegspuru vēdzeles |
| Platichthys flesus | FLX | Plekste |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Pleuronectiformes | FLX | Plekstveidīgās zivis |
| Pollachius pollachius | POL | Pollaks |
| Pollachius virens | POK | Saida |
| Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste |
| Pseudochaenichthus georgianus | SGI | Melnā leduszivs |
| Rajidae | SRX-RAJ | Raju dzimta |
| Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Melnais paltuss |
| Salmo salar | SAL | Lasis |
| Scomber scombrus | MAC | Atlantijas makrele |
| Scopthalmus rhombus | BLL | Gludais rombs |
| Sebastes spp. | RED | Sarkanasari |
| Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle |
| Solea spp. | SOX | Jūrasmēles |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |
| Squalus acanthias | DGS | Dzelkņu haizivs |
| Tetrapturus alba | WHM | Baltais marlīns |
| Thunnus alalunga | ALB | Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) |
| Thunnus albacares | YFT | Dzeltenspuru tunzivs |
| Thunnus obesus | BET | Lielacu tunzivs |
| Thunnus thynnus | BFT | Zilā tunzivs |
| Trachurus spp. | JAX | Stavridas |
| Trisopterus esmarki | NOP | Esmarka menca |
| Urophycis tenuis | HKW | Baltā Amerikas jūrasvēdzele |
| Xiphias gladius | SWO | Zobenzivs |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Ammodytidae

SAN

Tūbīšu dzimta

Anarhichas lupus

CAT

Vilkzivs

Aphanopus carbo

BSF

Ogļzivs

Argentina silus

ARU

Ziemeļatlantijas argentīna

Beryx spp.

ALF

Beriksas

Boreogadus saida

POC

Polārmenca

Brosme brosme

USK

Brosme

Centrophorus squamosus

GUQ

Pelēkā īsradzes haizivs

Centroscymnus coelolepis

CYO

Baltacu haizivs

Cetorhinus maximus

BSK

Milzu haizivs

Chaenocephalus aceratus

SSI

Melnspuru leduszivs

Champsocephalus gunnari

ANI

Antarktikas leduszivs

Channichthys rhinoceratus

LIC

Vienraga leduszivs

Chionoecetes spp.

PCR

Karaliskie krabji

Clupea harengus

HER

Siļķe

Coryphaenoides rupestris

RNG

Strupdeguna garaste

Dalatias licha

SCK

Melnā haizivs

Deania calcea

DCA

Gardeguna spurainā haizivs

Dissostichus eleginoides

TOP

Patagonijas ilkņzivs

Engraulis encrasicolus

ANE

Anšovs

Etmopterus princeps

ETR

Lielā laternhaizivs

Etmopterus pusillus

ETP

Gludā laternhaizivs

Etmopterus spinax

ETX

Laternhaizivs

Euphausia superba

KRI

Krils

Gadus morhua

COD

Menca

Galeorhinus galeus

GAG

Bara haizivs

Germo alalunga

ALB

Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa)

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Sarkanā plekste

Gobionotothen gibberifrons

NOG

Zaļā nototēnija

Hippoglossoides platessoides

PLA

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossus hippoglossus

HAL

Atlantijas paltuss

Hoplostethus atlanticus

ORY

Atlantijas lielgalvis

Illex illecebrosus

SQI

Īsspuru kalmārs

Lamna nasus

POR

Siļķu haizivs

Lampanyctus achirus

LAC

Laternzivs

Lepidonotothen squamifrons

NOS

Pelēkā nototēnija

Lepidorhombus spp.

LEZ

Megrimi

Limanda ferruginea

YEL

Dzeltenastes plekste

Limanda limanda

DAB

Limanda

Lophiidae

ANF

Jūrasvelnu dzimta

Macrourus berglax

RHG

Makrūrzivs

Macrourus spp.

GRV

Makrūrzivis

Makaira nigricans

BUM

Atlantijas zilais marlīns

Mallotus villosus

CAP

Moiva

Martialia hyadesi

SQS

Dienvidatlantijas kalmārs

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Pikša

Merlangius merlangus

WHG

Merlangs

Merluccius merluccius

HKE

Heks

Micromesistius poutassou

WHB

Putasu

Microstomus kitt

LEM

Mazmutes plekste

Molva dypterigia

BLI

Zilā jūraslīdaka

Molva macrophthalmus

SLI

Lielacu jūraslīdaka

Molva molva

LIN

Jūraslīdaka

Nephrops norvegicus

NEP

Norvēģijas omārs

Notothenia rossii

NOR

Marmora nototēnija

Pagellus bogaraveo

SBR

Sarkanspuru pagele

Pandalus borealis

PRA

Ziemeļu garnele

Paralomis spp.

PAI

Krabji

Penaeus spp.

PEN

Garneles

Phycis spp.

FOX

Diegspuru vēdzeles

Platichthys flesus

FLX

Plekste

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Pleuronectiformes

FLX

Plekstveidīgās zivis

Pollachius pollachius

POL

Pollaks

Pollachius virens

POK

Saida

Psetta maxima

TUR

Akmeņplekste

Pseudochaenichthus georgianus

SGI

Melnā leduszivs

Rajidae

SRX-RAJ

Raju dzimta

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

Melnais paltuss

Salmo salar

SAL

Lasis

Scomber scombrus

MAC

Atlantijas makrele

Scopthalmus rhombus

BLL

Gludais rombs

Sebastes spp.

RED

Sarkanasari

Solea solea

SOL

Parastā jūrasmēle

Solea spp.

SOX

Jūrasmēles

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

Squalus acanthias

DGS

Dzelkņu haizivs

Tetrapturus alba

WHM

Baltais marlīns

Thunnus alalunga

ALB

Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa)

Thunnus albacares

YFT

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus obesus

BET

Lielacu tunzivs

Thunnus thynnus

BFT

Zilā tunzivs

Trachurus spp.

JAX

Stavridas

Trisopterus esmarki

NOP

Esmarka menca

Urophycis tenuis

HKW

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Xiphias gladius

SWO

Zobenzivs

Turpmākā tabula, kurā norādīti atbilstošie vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.

| Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) | ALB | Thunnus alalunga |
| --- | --- | --- |
| Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa) | ALB | Germo alalunga |
| Beriksas | ALF | Beryx spp. |
| Rietumatlantijas plekste | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Anšovi | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Jūrasvelni | ANF | Lophiidae |
| Antarktikas leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Vilkzivs | CAT | Anarhichas lupus |
| Paltuss | HAL | Hippoglossus hippoglossus |
| Lasis | SAL | Salmo salar |
| Milzu haizivs | BSK | Cetorhinus maximus |
| Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus |
| Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea |
| Ogļzivs | BSF | Aphanopus carbo |
| Melnspuru leduszivs | SSI | Chaenocephalus aceratus |
| Zilā jūraslīdaka | BLI | Molva dypterigia |
| Atlantijas zilais marlīns | BUM | Makaira nigricans |
| Putasu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Zilā tunzivs | BFT | Thunnus thynnus |
| Gludais rombs | BLL | Scopthalmus rhombus |
| Moiva | CAP | Mallotus villosus |
| Menca | COD | Gadus morhua |
| Jūrasmēle | SOL | Solea solea |
| Krabji | PAI | Paralomis spp. |
| Gludā plekste | DAB | Limanda limanda |
| Plekstveidīgās zivis | FLX | Pleuronectiformes |
| Plekste | FLX | Platichthys flesus |
| Diegspuru vēdzeles | FOX | Phycis spp. |
| Lielā melnā haizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus |
| Melnais paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Makrūrzivis | GRV | Macrourus spp. |
| Pelēkā nototēnija | NOS | Lepidonotothen squamifrons |
| Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Heks | HKE | Merluccius merluccius |
| Siļķe | HER | Clupea harengus |
| Stavridas | JAX | Trachurus spp. |
| Zaļā nototēnija | NOG | Gobionotothen gibberifrons |
| Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Krils | KRI | Euphausia superba |
| Laternzivs | LAC | Lampanyctus achirus |
| Pelēkā īsradzes haizivs | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt |
| Jūraslīdaka | LIN | Molva molva |
| Makrele | MAC | Scomber scombrus |
| Marmora nototēnija | NOR | Notothenia rossii |
| Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Ziemeļu garnele | PRA | Pandalus borealis |
| Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus |
| Esmarka menca | NOP | Trisopterus esmarki |
| Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Tīģergarneles | PEN | Penaeus spp. |
| Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa |
| Polārmenca | POC | Boreogadus saida |
| Pollaks | POL | Pollachius pollachius |
| Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus |
| Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Sarkanā zobaine | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Sarkanasari | RED | Sebastes spp. |
| Makrūrzivs | RHG | Macrourus berglax |
| Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Saida | POK | Pollachius virens |
| Tūbītes | SAN | Ammodytidae |
| Īsspuru kalmārs | SQI | Illex illecebrosus |
| Rajas | SRX-RAJ | Rajidae |
| Gludā haizivs | ETP | Etmopterus pusillus |
| Karaliskie krabji | PCR | Chionoecetes spp. |
| Jūrasmēles | SOX | Solea spp. |
| Melnā leduszivs | SGI | Pseudochaenichthus georgianus |
| Lielacu jūraslīdaka | SLI | Molva macrophthalmus |
| Brētliņa | SPR | Sprattus sprattus |
| Dzelkņu haizivs | DGS | Squalus acanthias |
| Parastais kalmārs | SQS | Martialia hyadesi |
| Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius |
| Bara haizivs | GAG | Galeorhinus galeus |
| Akmeņplekste | TUR | Psetta maxima |
| Brosme | USK | Brosme brosme |
| Vienraga leduszivs | LIC | Channichthys rhinoceratus |
| Laternhaizivs | ETX | Etmopterus spinax |
| Baltā Amerikas jūrasvēdzele | HKW | Urophycis tenuis |
| Baltais marlīns | WHM | Tetrapturus alba |
| Merlangs | WHG | Merlangius merlangus |
| Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Dzeltenspuru tunzivs | YFT | Thunnus albacares |
| Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea |

Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa)

ALB

Thunnus alalunga

Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa)

ALB

Germo alalunga

Beriksas

ALF

Beryx spp.

Rietumatlantijas plekste

PLA

Hippoglossoides platessoides

Anšovi

ANE

Engraulis encrasicolus

Jūrasvelni

ANF

Lophiidae

Antarktikas leduszivs

ANI

Champsocephalus gunnari

Patagonijas ilkņzivs

TOP

Dissostichus eleginoides

Vilkzivs

CAT

Anarhichas lupus

Paltuss

HAL

Hippoglossus hippoglossus

Lasis

SAL

Salmo salar

Milzu haizivs

BSK

Cetorhinus maximus

Lielacu tunzivs

BET

Thunnus obesus

Gardeguna spurainā haizivs

DCA

Deania calcea

Ogļzivs

BSF

Aphanopus carbo

Melnspuru leduszivs

SSI

Chaenocephalus aceratus

Zilā jūraslīdaka

BLI

Molva dypterigia

Atlantijas zilais marlīns

BUM

Makaira nigricans

Putasu

WHB

Micromesistius poutassou

Zilā tunzivs

BFT

Thunnus thynnus

Gludais rombs

BLL

Scopthalmus rhombus

Moiva

CAP

Mallotus villosus

Menca

COD

Gadus morhua

Jūrasmēle

SOL

Solea solea

Krabji

PAI

Paralomis spp.

Gludā plekste

DAB

Limanda limanda

Plekstveidīgās zivis

FLX

Pleuronectiformes

Plekste

FLX

Platichthys flesus

Diegspuru vēdzeles

FOX

Phycis spp.

Lielā melnā haizivs

ETR

Etmopterus princeps

Ziemeļatlantijas argentīna

ARU

Argentina silus

Melnais paltuss

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Makrūrzivis

GRV

Macrourus spp.

Pelēkā nototēnija

NOS

Lepidonotothen squamifrons

Pikša

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Heks

HKE

Merluccius merluccius

Siļķe

HER

Clupea harengus

Stavridas

JAX

Trachurus spp.

Zaļā nototēnija

NOG

Gobionotothen gibberifrons

Melnā haizivs

SCK

Dalatias licha

Krils

KRI

Euphausia superba

Laternzivs

LAC

Lampanyctus achirus

Pelēkā īsradzes haizivs

GUQ

Centrophorus squamosus

Mazmutes plekste

LEM

Microstomus kitt

Jūraslīdaka

LIN

Molva molva

Makrele

MAC

Scomber scombrus

Marmora nototēnija

NOR

Notothenia rossii

Megrimi

LEZ

Lepidorhombus spp.

Ziemeļu garnele

PRA

Pandalus borealis

Norvēģijas omārs

NEP

Nephrops norvegicus

Esmarka menca

NOP

Trisopterus esmarki

Atlantijas lielgalvis

ORY

Hoplostethus atlanticus

Tīģergarneles

PEN

Penaeus spp.

Jūras zeltplekste

PLE

Pleuronectes platessa

Polārmenca

POC

Boreogadus saida

Pollaks

POL

Pollachius pollachius

Siļķu haizivs

POR

Lamna nasus

Baltacu haizivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Sarkanā zobaine

SBR

Pagellus bogaraveo

Sarkanasari

RED

Sebastes spp.

Makrūrzivs

RHG

Macrourus berglax

Strupdeguna garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Saida

POK

Pollachius virens

Tūbītes

SAN

Ammodytidae

Īsspuru kalmārs

SQI

Illex illecebrosus

Rajas

SRX-RAJ

Rajidae

Gludā haizivs

ETP

Etmopterus pusillus

Karaliskie krabji

PCR

Chionoecetes spp.

Jūrasmēles

SOX

Solea spp.

Melnā leduszivs

SGI

Pseudochaenichthus georgianus

Lielacu jūraslīdaka

SLI

Molva macrophthalmus

Brētliņa

SPR

Sprattus sprattus

Dzelkņu haizivs

DGS

Squalus acanthias

Parastais kalmārs

SQS

Martialia hyadesi

Zobenzivs

SWO

Xiphias gladius

Bara haizivs

GAG

Galeorhinus galeus

Akmeņplekste

TUR

Psetta maxima

Brosme

USK

Brosme brosme

Vienraga leduszivs

LIC

Channichthys rhinoceratus

Laternhaizivs

ETX

Etmopterus spinax

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

HKW

Urophycis tenuis

Baltais marlīns

WHM

Tetrapturus alba

Merlangs

WHG

Merlangius merlangus

Sarkanā plekste

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Dzeltenspuru tunzivs

YFT

Thunnus albacares

Dzeltenastes plekste

YEL

Limanda ferruginea

IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zona, EK ūdeņi, CECAF, Francijas Gviānas ūdeņi

| Suga | : | Tūbītes

  Ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Tūbītes

Ammodytidae

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  SAN/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

SAN/04-N.

Dānija

19 000

Apvienotā Karaliste

1 000

EK

20 000

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Tūbītes

  Ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Tūbītes

Ammodytidae

| Zona | : | IIIa zona; EK ūdeņi IIa un IV zonā (1)

  I SAN/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa zona; EK ūdeņi IIa un IV zonā (1)

I SAN/2A3A4.

Dānija

Nav noteikta

Apvienotā Karaliste

Nav noteikta

Visas dalībvalstis

Nav noteikta (2)

EK

Nav noteikta

Norvēģija

20 000 (3)

KPN

Nav noteikta

Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  ARU/1/2. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

ARU/1/2.

Vācija

31

Francija

10

Nīderlande

25

Apvienotā Karaliste

50

EK

116

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | EK ūdeņi III un IV zonā
  ARU/3/4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi III un IV zonā

ARU/3/4.

Dānija

1 180

Vācija

12

Francija

8

Īrija

8

Nīderlande

55

Zviedrija

46

Apvienotā Karaliste

21

EK

1 331

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu

| Suga | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | EK ūdeņi V, VI un VII zonā
  ARU/567. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi V, VI un VII zonā

ARU/567.

Vācija

405

Francija

9

Īrija

378

Nīderlande

4 225

Apvienotā Karaliste

297

EK

5 311

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | EK ūdeņi IIa, IV, Vb, VI un VII zonā
  USK/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa, IV, Vb, VI un VII zonā

USK/2A47-C

EK

Nepiemēro

Norvēģija

3 350 (4)
   (5)

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPN.Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā
  USK/1214EI |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā

USK/1214EI

Vācija

7 (6)

Francija

7 (6)

Apvienotā Karaliste

7 (6)

Citas

3 (6)

EK

23 (6)

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | EK ūdeņi III zonā
  USK/3EI. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi III zonā

USK/3EI.

Dānija

14

Zviedrija

7

Vācija

7

EK

28

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | EK ūdeņi IV zonā
  USK/4EI. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IV zonā

USK/4EI.

Dānija

62

Vācija

19

Francija

44

Zviedrija

6

Apvienotā Karaliste

94

Citas

6 (7)

EK

231

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
  USK/567EI. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

USK/567EI.

Vācija

6

Spānija

21

Francija

254

Īrija

25

Apvienotā Karaliste

123

Citas

6 (8)

EK

435

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  USK/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

USK/4AB-N.

Beļģija

0

Dānija

165

Vācija

1

Francija

0

Nīderlande

0

Apvienotā Karaliste

4

EK

170

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu

| Suga | : | Siļķe (9)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (9)

Clupea harengus

| Zona | : | IIIa
  HER/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

HER/03A.

Dānija

21 474

Vācija

344

Zviedrija

22 463

EK

44 281

Fēru salas

500 (10)

KPN

51 673

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe (11)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (11)

Clupea harengus

| Zona | : | EK un Norvēģijas ūdeņi ICES IV zonā uz ziemeļiem no 53o30' N
  HER/04A., HER/04B. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un Norvēģijas ūdeņi ICES IV zonā uz ziemeļiem no 53o30' N

HER/04A., HER/04B.

Dānija

27 886

Vācija

17 536

Francija

11 965

Nīderlande

26 751

Zviedrija

2 047

Apvienotā Karaliste

30 025

EK

116 210

Norvēģija

50 000 (12)

KPN

201 227

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 50 000 |

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(HER/*04N-)

EK

50 000

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  HER/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

HER/04-N.

Zviedrija

846 (13)

EK

846

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe (14)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (14)

Clupea harengus

| Zona | : | Piezveja IIIa zonā
  HER/03A-BC |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Piezveja IIIa zonā

HER/03A-BC

Dānija

9 805

Vācija

87

Zviedrija

1 578

EK

11 470

KPN

11 470

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe (15)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (15)

Clupea harengus

| Zona | : | Piezveja IV, VIId zonā un EK ūdeņos IIa zonā
  HER/2A47DX |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Piezveja IV, VIId zonā un EK ūdeņos IIa zonā

HER/2A47DX

Beļģija

93

Dānija

18 004

Vācija

93

Francija

93

Nīderlande

93

Zviedrija

88

Apvienotā Karaliste

342

EK

18 806

KPN

18 806

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe (16)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (16)

Clupea harengus

| Zona | : | VIId; IVc (17)

  HER/4CXB7D |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId; IVc (17)

HER/4CXB7D

Beļģija

7 100 (18)

Dānija

397 (18)

Vācija

250 (18)

Francija

6 488 (18)

Nīderlande

10 157 (18)

Apvienotā Karaliste

2 269 (18)

EK

26 661

KPN

201 227

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi Vb un VIb un VIaN zonā (19)

  HER/5B6ANB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi Vb un VIb un VIaN zonā (19)

HER/5B6ANB.

Vācija

2 967

Francija

561

Īrija

4 009

Nīderlande

2 967

Apvienotā Karaliste

16 036

EK

26 540

Fēru salas

660 (20)

KPN

27 200

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIbc; VIaS (21)

  HER/6AS7BC |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIbc; VIaS (21)

HER/6AS7BC

Īrija

10 584

Nīderlande

1 058

EK

11 642

KPN

11 642

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VI Klaida (22)

  HER/06ACL. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI Klaida (22)

HER/06ACL.

Apvienotā Karaliste

800

EK

800

KPN

800

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIa (23)

  HER/07A/MM |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa (23)

HER/07A/MM

Īrija

1 250

Apvienotā Karaliste

3 550

EK

4 800

KPN

4 800

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIe un VIIf
  HER/7EF. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIe un VIIf

HER/7EF.

Francija

500

Apvienotā Karaliste

500

EK

1 000

KPN

1 000

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIg (24), VIIh (24), VIIj (24) un VIIk (24)

  HER/7G-K. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIg (24), VIIh (24), VIIj (24) un VIIk (24)

HER/7G-K.

Vācija

88

Francija

487

Īrija

6 818

Nīderlande

487

Apvienotā Karaliste

10

EK

7 890

KPN

7 890

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Anšovs

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

| Zona | : | VIII
  ANE/08. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII

ANE/08.

Spānija

0

Francija

0

EK

0

KPN

0

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Anšovs

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

| Zona | : | IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  ANE/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

ANE/9/3411

Spānija

3 826

Portugāle

4 174

EK

8 000

KPN

8 000

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga: | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Menca

Gadus morhua

| Zona: | : | Skageraks (25)

  COD/03AN. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

Skageraks (25)

COD/03AN.

Beļģija

8

Dānija

2 532

Vācija

64

Nīderlande

16

Zviedrija

443

EK

3 063

KPN

3 165

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Kategats (26)

  COD/03AS. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Kategats (26)

COD/03AS.

Dānija

415

Vācija

9

Zviedrija

249

EK

673

KPN

673

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | IV zona; EK ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  COD/2A3AX4 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV zona; EK ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

COD/2A3AX4

Beļģija

654

Dānija

3 761

Vācija

2 384

Francija

809

Nīderlande

2 125

Zviedrija

25

Apvienotā Karaliste

8 628

EK

18 386

Norvēģija

3 766 (27)

KPN

22 152

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | p15 980 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(COD/*04N-)

EK

p15 980

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  COD/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

COD/04-N.

Zviedrija

382

EK

382

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; EK un starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  COD/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; EK un starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

COD/561214

Beļģija

1

Vācija

6

Francija

64

Īrija

90

Apvienotā Karaliste

241

EK

402

KPN

402

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIa zona; EK ūdeņi Vb zonā
  (COD/*5BC6A) |
| --- | --- |
| Beļģija | 1 |
| Vācija | 6 |
| Francija | 64 |
| Īrija | 90 |
| Apvienotā Karaliste | 241 |
| EK | 402 |

VIa zona; EK ūdeņi Vb zonā

(COD/*5BC6A)

Beļģija

1

Vācija

6

Francija

64

Īrija

90

Apvienotā Karaliste

241

EK

402

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIIa
  COD/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

COD/07A.

Beļģija

16

Francija

44

Īrija

790

Nīderlande

4

Apvienotā Karaliste

345

EK

1 199

KPN

1 199

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIIb-k, VIII, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  COD/7X7A34 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb-k, VIII, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

COD/7X7A34

Beļģija

177

Francija

3 033

Īrija

753

Nīderlande

25

Apvienotā Karaliste

328

EK

4 316

KPN

4 316 (28)

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķu haizivs

  Lamna nasus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķu haizivs

Lamna nasus

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā
  POR/1-14CI. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

POR/1-14CI.

Dānija

30

Francija

332

Vācija

6

Īrija

8

Portugāle

26

Spānija

175

Zviedrija

1

Apvienotā Karaliste

3

EK

581

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  LEZ/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

LEZ/2AC4-C

Beļģija

5

Dānija

4

Vācija

4

Francija

26

Nīderlande

21

Apvienotā Karaliste

1 537

EK

1 597

KPN

1 597

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  LEZ/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

LEZ/561214

Spānija

295

Francija

1 148

Īrija

336

Apvienotā Karaliste

813

EK

2 592

KPN

2 592

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VII
  LEZ/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

LEZ/07.

Beļģija

494

Spānija

5 490

Francija

6 663

Īrija

3 029

Apvienotā Karaliste

2 624

EK

18 300

KPN

18 300

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  LEZ/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

LEZ/8ABDE.

Spānija

1 176

Francija

949

EK

2 125

KPN

2 125

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VIIIc, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 31.1.1. zonā
  LEZ/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 31.1.1. zonā

LEZ/8C3411

Spānija

1 320

Francija

66

Portugāle

44

EK

1 430

KPN

1 430

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Limanda un plekste

  Limanda limanda un Platichthys flesus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Limanda un plekste

Limanda limanda un Platichthys flesus

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  D/F/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

D/F/2AC4-C

Beļģija

513

Dānija

1 927

Vācija

2 890

Francija

200

Nīderlande

11 654

Zviedrija

6

Apvienotā Karaliste

1 620

EK

18 810

KPN

18 810

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  ANF/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

ANF/2AC4-C

Beļģija

401

Dānija

884

Vācija

432

Francija

82

Nīderlande

303

Zviedrija

10

Apvienotā Karaliste

9 233

EK

11 345

KPN

11 345

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  ANF/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

ANF/4AB-N.

Beļģija

48

Dānija

1 236

Vācija

19

Nīderlande

18

Apvienotā Karaliste

289

EK

1 610

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  ANF/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

ANF/561214

Beļģija

185

Vācija

212

Spānija

198

Francija

2 280

Īrija

516

Nīderlande

178

Apvienotā Karaliste

1 586

EK

5 155

KPN

5 155

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | VII
  ANF/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

ANF/07.

Beļģija

2 595 (29)

Vācija

289 (29)

Spānija

1 031 (29)

Francija

16 651 (29)

Īrija

2 128 (29)

Nīderlande

336 (29)

Apvienotā Karaliste

5 050 (29)

EK

28 080 (29)

KPN

28 080 (29)

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  ANF/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

ANF/8ABDE.

Spānija

1 206

Francija

6 714

EK

7 920

KPN

7 920

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimta

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimta

Lophiidae

| Zona | : | VIIIc, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  ANF/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

ANF/8C3411

Spānija

1 629

Francija

2

Portugāle

324

EK

1 955

KPN

1 955

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | IIIa zona, EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
  HAD/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa zona, EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

HAD/3A/BCD

Beļģija

12

Dānija

2 080

Vācija

132

Nīderlande

2

Zviedrija

246

EK

2 472 (30)

KPN

2 856

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | IV zona; EK ūdeņi IIa zonā
  HAD/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV zona; EK ūdeņi IIa zonā

HAD/2AC4.

Beļģija

279

Dānija

1 920

Vācija

1 222

Francija

2 130

Nīderlande

210

Zviedrija

193

Apvienotā Karaliste

31 672

EK

37 626 (31)

Norvēģija

8 082

KPN

46 444

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 28 535 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(HAD/*04N-)

EK

28 535

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  HAD/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

HAD/04-N.

Zviedrija

707

EK

707

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi ICES VIb, XII un XIV zonā
  HAD/6B1214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi ICES VIb, XII un XIV zonā

HAD/6B1214

Beļģija

16

Vācija

19

Francija

763

Īrija

544

Apvienotā Karaliste

5 574

EK

6 916

KPN

6 916

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | EK ūdeņi Vb un VIa zonā
  HAD/5BC6A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi Vb un VIa zonā

HAD/5BC6A.

Beļģija

7

Vācija

9

Francija

366

Īrija

995

Apvienotā Karaliste

4 743

EK

6 120

KPN

6 120

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | VII, VIII, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  HAD/7/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII, VIII, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

HAD/7/3411

Beļģija

129

Francija

7 719

Īrija

2 573

Apvienotā Karaliste

1 158

EK

11 579

KPN

11 579

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIa zona
  (HAD/*07A) |
| --- | --- |
| Beļģija | 20 |
| Francija | 90 |
| Īrija | 536 |
| Apvienotā Karaliste | 592 |
| EK | 1 238 |

VIIa zona

(HAD/*07A)

Beļģija

20

Francija

90

Īrija

536

Apvienotā Karaliste

592

EK

1 238

Ziņojot Komisijai par kvotu apguvi dalībvalstis norāda ICES VIIa zonā nozvejotos daudzumus. ICES VIIa zonā nozvejotu pikšu izkraušanu aizliedz, ja šādu izkrāvumu kopējais apjoms pārsniedz 1 179 tonnas.

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IIIa
  WHG/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

WHG/03A.

Dānija

232

Nīderlande

1

Zviedrija

25

EK

258 (32)

KPN

1 050

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IV zona; EK ūdeņi IIa zonā
  WHG/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV zona; EK ūdeņi IIa zonā

WHG/2AC4.

Beļģija

367

Dānija

1 588

Vācija

413

Francija

2 387

Nīderlande

918

Zviedrija

3

Apvienotā Karaliste

9 336

EK

15 012 (33)

Norvēģija

1 785 (34)

KPN

17 850

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 10 884 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(WHG/*04N-)

EK

10 884

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  WHG/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

WHG/561214

Vācija

5

Francija

93

Īrija

229

Apvienotā Karaliste

438

EK

765

KPN

765

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIIa
  WHG/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

WHG/07A.

Beļģija

1

Francija

10

Īrija

160

Nīderlande

0

Apvienotā Karaliste

107

EK

278

KPN

278

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk
  WHG/7X7A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk

WHG/7X7A.

Beļģija

195

Francija

11 964

Īrija

5 544

Nīderlande

97

Apvienotā Karaliste

2 140

EK

19 940

KPN

19 940

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIII
  WHG/08. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII

WHG/08.

Spānija

1 440

Francija

2 160

EK

3 600

KPN

3 600

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 31.1.1. zonā
  WHG/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 31.1.1. zonā

WHG/9/3411

Portugāle

653

EK

653

KPN

653

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Merlangs un pollaks

  Merlangius merlangus un Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs un pollaks

Merlangius merlangus un Pollachius pollachius

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  W/P/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

W/P/04-N.

Zviedrija

190

EK

190

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | IIIa zona; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
  HKE/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa zona; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

HKE/3A/BCD

Dānija

1 499

Zviedrija

128

EK

1 627

KPN

1 627 (35)

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  HKE/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

HKE/2AC4-C

Beļģija

27

Dānija

1 096

Vācija

126

Francija

243

Nīderlande

63

Apvienotā Karaliste

341

EK

1 896

KPN

1 896 (36)

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | VI un VII zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  HKE/571214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI un VII zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

HKE/571214

Beļģija

278 (37)

Spānija

8 926

Francija

13 785 (37)

Īrija

1 670

Nīderlande

180 (37)

Apvienotā Karaliste

5 442 (37)

EK

30 281

KPN

30 281 (38)

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Beļģija | 36 |
| Spānija | 1 440 |
| Francija | 1 440 |
| Īrija | 180 |
| Nīderlande | 18 |
| Apvienotā Karaliste | 810 |
| EK | 3 924 |

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona

(HKE/*8ABDE)

Beļģija

36

Spānija

1 440

Francija

1 440

Īrija

180

Nīderlande

18

Apvienotā Karaliste

810

EK

3 924

| Suga | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  HKE/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

HKE/8ABDE.

Beļģija

9 (39)

Spānija

6 214

Francija

13 955

Nīderlande

18 (39)

EK

20 196

KPN

20 196 (40)

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VI un VII zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Beļģija | 2 |
| Spānija | 1 800 |
| Francija | 3 240 |
| Nīderlande | 5 |
| EK | 5 047 |

VI un VII zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(HKE/*57-14)

Beļģija

2

Spānija

1 800

Francija

3 240

Nīderlande

5

EK

5 047

| Suga | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | VIIIc, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  HKE/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

HKE/8C3411

Spānija

4 510

Francija

433

Portugāle

2 104

EK

7 047

KPN

7 047

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  WHB/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

WHB/4AB-N.

Dānija

7 600

Apvienotā Karaliste

400

EK

8 000

KPN

1 266 282

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā
  WHB/1X14 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

WHB/1X14

Dānija

26 789 (41)
   (42)

Vācija

10 416 (41)
   (42)

Spānija

22 711 (41)
   (42)

Francija

18 643 (41)
   (42)

Īrija

20 745 (41)
   (42)

Nīderlande

32 666 (41)
   (42)

Portugāle

2 110 (41)
   (42)

Zviedrija

6 627 (41)
   (42)

Apvienotā Karaliste

34 759 (41)
   (42)

EK

175 466 (41)
   (42)

Norvēģija

108 000 (43)
   (44)

Fēru salas

29 580 (45)
   (46)

KPN

1 266 282

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemē ro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | VIIIc, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1.zonā
  WHB/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1.zonā

WHB/8C3411

Spānija

25 686 (47)

Portugāle

6 421 (47)

EK

32 107 (47)

KPN

1 266 282

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | EK ūdeņi II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56o30'Z un VII zonā uz rietumiem no 12oR
  WHB/24A567 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56o30'Z un VII zonā uz rietumiem no 12oR

WHB/24A567

Norvēģija

193 670 (48)
   (49)

Fēru salas

31 000 (50)
   (51)

KPN

1 266 282

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Mazmutes plekste un sarkanā plekste

  Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Mazmutes plekste un sarkanā plekste

Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  L/W/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

L/W/2AC4-C

Beļģija

368

Dānija

1 013

Vācija

130

Francija

277

Nīderlande

843

Zviedrija

11

Apvienotā Karaliste

4 151

EK

6 793

KPN

6 793

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterigia

| Zona | : | EK ūdeņi IIa, IV, Vb, VI un VII zonā
  BLI/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa, IV, Vb, VI un VII zonā

BLI/2A47-C

EK

Nepiemēro (52)

Norvēģija

150

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterigia

| Zona | : | EK ūdeņi VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30' N un VIb zonā
  BLI/6AN6B. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30' N un VIb zonā

BLI/6AN6B.

Fēru salas

200 (53)

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  LIN/1/2. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

LIN/1/2.

Dānija

10

Vācija

10

Francija

10

Apvienotā Karaliste

10

Citas (54)

5

EK

45

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | IIIa zona; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
  LIN/03. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa zona; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

LIN/03.

Beļģija

7 (55)

Dānija

57

Vācija

7 (55)

Zviedrija

22

Apvienotā Karaliste

7 (55)

EK

100

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | EK ūdeņi IV zonā
  LIN/04. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IV zonā

LIN/04.

Beļģija

18

Dānija

286

Vācija

177

Francija

159

Nīderlande

6

Zviedrija

12

Apvienotā Karaliste

2 196

EK

2 856

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi V zonā
  LIN/05. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi V zonā

LIN/05.

Beļģija

9

Dānija

6

Vācija

6

Francija

6

Apvienotā Karaliste

6

EK

34

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā
  LIN/6X14. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

LIN/6X14.

Beļģija

40

Dānija

7

Vācija

147

Spānija

2 969

Francija

3 166

Īrija

793

Portugāle

7

Apvienotā Karaliste

3 645

EK

10 776

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | EK ūdeņi IIa, IV, Vb, VI un VII zonā
  LIN/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa, IV, Vb, VI un VII zonā

LIN/2A47-C

EK

Nepiemēro

Norvēģija

5 638 (56)
   (57)

Fēru salas

250 (58)
   (59)

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  LIN/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

LIN/4AB-N.

Beļģija

6

Dānija

747

Vācija

21

Francija

8

Nīderlande

1

Apvienotā Karaliste

67

EK

850

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IIIa zona; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
  NEP/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa zona; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

NEP/3A/BCD

Dānija

3 800

Vācija

11 (60)

Zviedrija

1 359

EK

5 170

KPN

5 170

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  NEP/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

NEP/2AC4-C

Beļģija

1 368

Dānija

1 368

Vācija

20

Francija

40

Nīderlande

704

Apvienotā Karaliste

22 644

EK

26 144

KPN

26 144

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  NEP/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

NEP/4AB-N.

Dānija

1 183

Vācija

1

Apvienotā Karaliste

66

EK

1 250

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VI zona; EK ūdeņi Vb zonā
  NEP/5BC6. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI zona; EK ūdeņi Vb zonā

NEP/5BC6.

Spānija

40

Francija

161

Īrija

269

Apvienotā Karaliste

19 415

EK

19 885

KPN

19 885

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VII
  NEP/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

NEP/07.

Spānija

1 509

Francija

6 116

Īrija

9 277

Apvienotā Karaliste

8 251

EK

25 153

KPN

25 153

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  NEP/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

NEP/8ABDE.

Spānija

259

Francija

4 061

EK

4 320

KPN

4 320

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VIIIc
  NEP/08C. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc

NEP/08C.

Spānija

119

Francija

5

EK

124

KPN

124

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  NEP/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

NEP/9/3411

Spānija

104

Portugāle

311

EK

415

KPN

415

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | IIIa
  PRA/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

PRA/03A.

Dānija

4 033

Zviedrija

2 172

EK

6 205

KPN

11 620

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

PRA/2AC4-C

Dānija

2 960

Nīderlande

28

Zviedrija

119

Apvienotā Karaliste

877

EK

3 984

KPN

3 984

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  PRA/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

PRA/04-N.

Dānija

500

Zviedrija

164 (61)

EK

664

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Garneles

  Penaeus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Garneles

Penaeus spp.

| Zona | : | Francijas Gviānas ūdeņi (62)

  PEN/FGU. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Francijas Gviānas ūdeņi (62)

PEN/FGU.

Francija

4 108 (63)

EK

4 108 (63)

KPN

4 108 (63)

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Skageraks (64)

  PLE/03AN. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Skageraks (64)

PLE/03AN.

Beļģija

56

Dānija

7 280

Vācija

37

Nīderlande

1 400

Zviedrija

390

EK

9 163

KPN

9 350

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Kategats (65)

  PLE/03AS. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Kategats (65)

PLE/03AS.

Dānija

2 081

Vācija

23

Zviedrija

234

EK

2 338

KPN

2 338

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | IV zona; EK ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  PLE/2A3AX4 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV zona; EK ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

PLE/2A3AX4

Beļģija

2 946

Dānija

9 575

Vācija

2 762

Francija

552

Nīderlande

18 414

Apvienotā Karaliste

13 626

EK

47 875

Norvēģija

1 105

KPN

49 000

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (PLE/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 19 653 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(PLE/*04N-)

EK

19 653

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  PLE/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

PLE/561214

Francija

22

Īrija

287

Apvienotā Karaliste

477

EK

786

KPN

786

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIa
  PLE/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

PLE/07A.

Beļģija

47

Francija

21

Īrija

1 209

Nīderlande

14

Apvienotā Karaliste

558

EK

1 849

KPN

1 849

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIb un VIIc
  PLE/7BC. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb un VIIc

PLE/7BC.

Francija

22

Īrija

88

EK

110

KPN

110

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIId un VIIe
  PLE/7DE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId un VIIe

PLE/7DE.

Beļģija

826

Francija

2 755

Apvienotā Karaliste

1 469

EK

5 050

KPN

5 050

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIf un VIIg
  PLE/7FG. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIf un VIIg

PLE/7FG.

Beļģija

77

Francija

139

Īrija

202

Apvienotā Karaliste

73

EK

491

KPN

491

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIh, VIIj un VIIk
  PLE/7HJK. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIh, VIIj un VIIk

PLE/7HJK.

Beļģija

19

Francija

38

Īrija

132

Nīderlande

76

Apvienotā Karaliste

38

EK

303

KPN

303

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Analītiskā KPNPiemēro Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIII, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  PLE/8/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

PLE/8/3411

Spānija

75

Francija

298

Portugāle

75

EK

448

KPN

448

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  POL/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

POL/561214

Spānija

6

Francija

216

Īrija

63

Apvienotā Karaliste

165

EK

450

KPN

450

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VII
  POL/07. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

POL/07.

Beļģija

476

Spānija

29

Francija

10 959

Īrija

1 168

Apvienotā Karaliste

2 668

EK

15 300

KPN

15 300

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  POL/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

POL/8ABDE.

Spānija

286

Francija

1 394

EK

1 680

KPN

1 680

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VIIIc
  POL/08C. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc

POL/08C.

Spānija

236

Francija

26

EK

262

KPN

262

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  POL/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

POL/9/3411

Spānija

278

Portugāle

10

EK

288

KPN

288

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | IIIa un IV zona; EK ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā
  POK/2A34. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa un IV zona; EK ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā

POK/2A34.

Beļģija

47

Dānija

5 636

Vācija

14 231

Francija

33 491

Nīderlande

142

Zviedrija

774

Apvienotā Karaliste

10 911

EK

65 232

Norvēģija

70 668 (66)

KPN

135 900

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; EK un starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  POK/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; EK un starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

POK/561214

Vācija

906

Francija

9 003

Īrija

483

Apvienotā Karaliste

3 708

EK

14 100

KPN

14 100

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  POK/04-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

POK/04-N.

Zviedrija

880

EK

880

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | VII, VIII, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  POK/7/3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII, VIII, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

POK/7/3411

Beļģija

10

Francija

2 132

Īrija

1 066

Apvienotā Karaliste

582

EK

3 790

KPN

3 790

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Akmeņplekste un gludais rombs

  Psetta maxima un Scopthalmus rhombus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Akmeņplekste un gludais rombs

Psetta maxima un Scopthalmus rhombus

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  T/B/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

T/B/2AC4-C

Beļģija

386

Dānija

825

Vācija

211

Francija

99

Nīderlande

2 923

Zviedrija

6

Apvienotā Karaliste

813

EK

5 263

KPN

5 263

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Raju dzimta

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Raju dzimta

Rajidae

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  SRX/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

SRX/2AC4-C

Beļģija

277 (67)

Dānija

11 (67)

Vācija

14 (67)

Francija

43 (67)

Nīderlande

236 (67)

Apvienotā Karaliste

1 062 (67)

EK

1 643 (67)

KPN

1 643

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā; EK un starptautiskie ūdeņi VI zonā
  GHL/2A-C46 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā; EK un starptautiskie ūdeņi VI zonā

GHL/2A-C46

Dānija

6

Vācija

10

Igaunija

6

Spānija

6

Francija

92

Īrija

6

Lietuva

6

Polija

6

Apvienotā Karaliste

359

EK

847 (68)

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Atlantijas makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | IIIa un IV zona; EK ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā
  MAC/2A34. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa un IV zona; EK ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā

MAC/2A34.

Beļģija

157

Dānija

12 699

Vācija

164

Francija

495

Nīderlande

498

Zviedrija

3 674 (69)
   (70)

Apvienotā Karaliste

462

EK

18 149 (69)

Norvēģija

9 300 (71)

KPN

385 366 (72)

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | IIIa
  MAC/*03A | IIIa un IVbc
  MAC/*3A4BC | IVb
  MAC/*04B | IVc
  MAC/*04C | VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  MAC/*2A6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 4 130 | | | 4 020 |
| Francija | | 490 | | | |
| Nīderlande | | 490 | | | |
| Zviedrija | | | 390 | 10 | |
| Apvienotā Karaliste | | 490 | | | |
| Norvēģija | 3 000 | | | | |

IIIa

MAC/*03A

IIIa un IVbc

MAC/*3A4BC

IVb

MAC/*04B

IVc

MAC/*04C

VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. martam

MAC/*2A6

Dānija

4 130

4 020

Francija

490

Nīderlande

490

Zviedrija

390

10

Apvienotā Karaliste

490

Norvēģija

3 000

| Suga | : | Atlantijas makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā
  MAC/2CX14- |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

MAC/2CX14-

Vācija

14 893

Spānija

20

Igaunija

124

Francija

9 930

Īrija

49 643

Latvija

91

Lietuva

91

Nīderlande

21 719

Polija

1 049

Apvienotā Karaliste

136 522

EK

234 082

Norvēģija

9 300 (73)

Fēru salas

3 605 (74)

KPN

385 366 (75)

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminētos kvotu limitus, turpmāk noteiktajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem un tikai no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

| | EK ūdeņi IVa zonā
  MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Vācija | 4 494 |
| Francija | 2 996 |
| Īrija | 14 981 |
| Nīderlande | 6 554 |
| Apvienotā Karaliste | 41 200 |
| EK | 70 225 |

EK ūdeņi IVa zonā

MAC/*04A-C

Vācija

4 494

Francija

2 996

Īrija

14 981

Nīderlande

6 554

Apvienotā Karaliste

41 200

EK

70 225

| Suga | : | Atlantijas makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | VIIIc, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  MAC/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX un X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

MAC/8C3411

Spānija

22 256 (76)

Francija

148 (76)

Portugāle

4 601 (76)

EK

27 005

KPN

27 005

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIb zona
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spānija | 1 869 |
| Francija | 12 |
| Portugāle | 386 |

VIIIb zona

(MAC/*08B.)

Spānija

1 869

Francija

12

Portugāle

386

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | IIIa zona, EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
  SOL/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa zona, EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

SOL/3A/BCD

Dānija

788

Vācija

46 (77)

Nīderlande

76 (77)

Zviedrija

30

EK

940

KPN

940

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | EK ūdeņi II un IV zonā
  SOL/24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi II un IV zonā

SOL/24.

Beļģija

1 059

Dānija

484

Vācija

847

Francija

212

Nīderlande

9 563

Apvienotā Karaliste

545

EK

12 710

Norvēģija

90 (78)

KPN

12 800

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  SOL/561214 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

SOL/561214

Īrija

54

Apvienotā Karaliste

14

EK

68

KPN

68

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIa
  SOL/07A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

SOL/07A.

Beļģija

326

Francija

4

Īrija

90

Nīderlande

103

Apvienotā Karaliste

146

EK

669

KPN

669

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIb un VIIc
  SOL/7BC. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb un VIIc

SOL/7BC.

Francija

10

Īrija

49

EK

59

KPN

59

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIId
  SOL/07D. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId

SOL/07D.

Beļģija

1 775

Francija

3 550

Apvienotā Karaliste

1 268

EK

6 593

KPN

6 593

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIe
  SOL/07E. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIe

SOL/07E.

Beļģija

27

Francija

288

Apvienotā Karaliste

450

EK

765

KPN

765

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIf un VIIg
  SOL/7FG. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIf un VIIg

SOL/7FG.

Beļģija

603

Francija

60

Īrija

30

Apvienotā Karaliste

271

EK

964

KPN

964

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIh, VIIj un VIIk
  SOL/7HJK. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIh, VIIj un VIIk

SOL/7HJK.

Beļģija

54

Francija

108

Īrija

293

Nīderlande

87

Apvienotā Karaliste

108

EK

650

KPN

650

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIIa un VIIIb
  SOL/8AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa un VIIIb

SOL/8AB.

Beļģija

52

Spānija

9

Francija

3 823

Nīderlande

286

EK

4 170

KPN

4 170

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX, X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  SOX/8CDE34 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, VIIId, VIIIe, IX, X zona; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

SOX/8CDE34

Spānija

458

Portugāle

758

EK

1 216

KPN

1 216

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Brētliņa

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brētliņa

Sprattus sprattus

| Zona | : | IIIa
  SPR/03A. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

SPR/03A.

Dānija

34 843

Vācija

73

Zviedrija

13 184

EK

48 100

KPN

52 000

Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Brētliņa

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brētliņa

Sprattus sprattus

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

SPR/2AC4-C

Beļģija

2 018

Dānija

159 716

Vācija

2 018

Francija

2 018

Nīderlande

2 018

Zviedrija

1 330 (79)

Apvienotā Karaliste

6 659

EK

175 777

Norvēģija

10 063 (80)

Fēru salas

9 160 (81)
   (82)
   (83)

KPN

195 000 (84)

Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Brētliņa

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brētliņa

Sprattus sprattus

| Zona | : | VIId un VIIe
  SPR/7DE. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId un VIIe

SPR/7DE.

Beļģija

31

Dānija

1 997

Vācija

31

Francija

430

Nīderlande

430

Apvienotā Karaliste

3 226

EK

6 144

KPN

6 144

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  DGS/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

DGS/2AC4-C

Beļģija

10 (85)

Dānija

57 (85)

Vācija

10 (85)

Francija

18 (85)

Nīderlande

15 (85)

Zviedrija

1 (85)

Apvienotā Karaliste

470 (85)

EK

581 (85)

Norvēģija

50 (86)

KPN

631

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā
  DGS/15X14 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

DGS/15X14

Beļģija

145 (87)

Vācija

31 (87)

Spānija

75 (87)

Francija

618 (87)

Īrija

390 (87)

Nīderlande

2 (87)

Portugāle

3 (87)

Apvienotā Karaliste

739 (87)

EK

2 004

KPN

2 004

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Stavrida

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavrida

Trachurus spp.

| Zona | : | EK ūdeņi IIa un IV zonā
  JAX/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa un IV zonā

JAX/2AC4-C

Beļģija

58

Dānija

25 208

Vācija

1 901

Francija

40

Īrija

1 463

Nīderlande

4 089

Zviedrija

750

Apvienotā Karaliste

3 721

EK

37 230

Norvēģija

1 600 (88)

Fēru salas

479 (89)

KPN

39 309

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Stavrida

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavrida

Trachurus spp.

| Zona | : | VI, VII un VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  JAX/578/14 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI, VII un VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

JAX/578/14

Dānija

15 236

Vācija

12 178

Spānija

16 631

Francija

8 047

Īrija

39 646

Nīderlande

58 102

Portugāle

1 610

Apvienotā Karaliste

16 470

EK

167 920

Fēru salas

2 080 (90)

KPN

170 000

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | VIIIc un IX
  JAX/8C9. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc un IX

JAX/8C9.

Spānija

31 069 (91)

Francija

393 (91)

Portugāle

26 288 (91)

EK

57 750

KPN

57 750

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | X; CECAF EK ūdeņi (92)

  JAX/X34PRT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

X; CECAF EK ūdeņi (92)

JAX/X34PRT

Portugāle

3 200 (93)

EK

3 200

KPN

3 200

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | CECAF EK ūdeņi (94)

  JAX/341PRT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

CECAF EK ūdeņi (94)

JAX/341PRT

Portugāle

1 280 (95)

EK

1 280

KPN

1 280

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | CECAF EK ūdeņi (96)

  JAX/341SPN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

CECAF EK ūdeņi (96)

JAX/341SPN

Spānija

1 280

EK

1 280

KPN

1 280

Piesardzības KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Esmarka menca

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Esmarka menca

Trisopterus esmarki

| Zona | : | IIIa zona; EK ūdeņi IIa un IV zonā
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa zona; EK ūdeņi IIa un IV zonā

NOP/2A3A4.

Dānija

36 466

Vācija

7 (97)

Nīderlande

27 (97)

EK

36 500

Norvēģija

1 000 (98)

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Esmarka menca

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Esmarka menca

Trisopterus esmarki

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  NOP/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

NOP/4AB-N.

Dānija

4 750 (99)

Apvienotā Karaliste

250 (99)

EK

5 000 (99)

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Rūpnieciskas zivis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Rūpnieciskas zivis

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  I/F/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

I/F/4AB-N.

Zviedrija

800 (100)
   (101)

EK

800

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Apvienotā kvota |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Apvienotā kvota

| Zona | : | EK ūdeņi Vb, VI un VII zonā
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi Vb, VI un VII zonā

R/G/5B67-C

EK

Nepiemēro

Norvēģija

140 (102)

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Citas sugas

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  OTH/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

OTH/4AB-N.

Beļģija

27

Dānija

2 500

Vācija

282

Francija

116

Nīderlande

200

Zviedrija

Nepiemēro (103)

Apvienotā Karaliste

1 875

EK

5 000 (104)

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Citas sugas

| Zona | : | EK ūdeņi IIa, IV un VIa zonas uz ziemeļiem no 56o30' N
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi IIa, IV un VIa zonas uz ziemeļiem no 56o30' N

OTH/2A46AN

EK

Nepiemēro

Norvēģija

2 720 (105)
   (106)

Fēru salas

150 (107)

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Izņemot ūdeņus līdz 6 jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas.

(2)  Kvotu var zvejot tikai ICES IIa, IIIa un IV zonas EK ūdeņos. Izņemot Dāniju, Apvienoto Karalisti un Zviedriju.

(3)  Jāzvejo IV zonā.

(4)  No tās ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % vienam kuģim jebkurā laikā Vb, VI un VII zonā. Tomēr šo procentuālo daļu var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas.

(5)  Ieskaitot jūraslīdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūraslīdakas nozvejai ir 5 638 tonnas un brosmes nozvejai – 3 350 tonnas, tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.

(6)  Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(7)  Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(8)  Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(9)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 32 mm.

(10)  Jāzvejo Skagerakā.

(11)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 32 mm. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija, atsevišķi norādot ICES IVa un ICES IVb zonā nozvejotu siļķu izkrāvumus.

(12)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 50 000 |

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(HER/*04N-)

EK

50 000

(13)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(14)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(15)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(16)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 32 mm.

(17)  Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķu krājums Temzas iztekas jūras reģionā zonā, ko ierobežo līnija, kas novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51o56' N, 1o19,1' E) līdz platumam 51o33' N un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz Apvienotās Karalistes krasta punktam.

(18)  Līdz 50 % no šīs kvotas var pārcelt uz ICES IVb zonu. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo Komisijai (HER/*04B.).

(19)  Attiecas uz siļķu krājumu ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56o00' N un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07o00' W un uz ziemeļiem no 55o00' N, izņemot Klaidu.

(20)  Šo kvotu var apgūt tikai ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30' N.

(21)  Attiecas uz siļķu krājumu ICES VIa zonā uz dienvidiem no 56o00' N un uz rietumiem no 07o00' W.

(22)  Klaidas krājums: siļķu krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu.

(23)  VIIa zona ir samazināta par ICES VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonai pievienoto apgabalu, ko ierobežo:

| — | ziemeļos – 52o 30' N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļos – 52o 30' N platuma paralēle,

| — | dienvidos – 52o 00' N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos – 52o 00' N platuma paralēle,

| — | rietumos – Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos – Īrijas krasts,

| — | austrumos – Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos – Apvienotās Karalistes krasts.

(24)  Šī zona ir palielināta par apgabalu, ko ierobežo:

| — | ziemeļos – 52o30' N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļos – 52o30' N platuma paralēle,

| — | dienvidos – 52o00' N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos – 52o00' N platuma paralēle,

| — | rietumos – Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos – Īrijas krasts,

| — | austrumos – Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos – Apvienotās Karalistes krasts.

(25)  Apgabals noteikts šīs regulas 4. panta b) punktā.

(26)  Apgabals noteikts šīs regulas 4. panta c) punktā.

(27)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu iegūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | p15 980 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(COD/*04N-)

EK

p15 980

(28)  Pagaidu KPN. Galīgo KPN apjomu noteiks ņemot vērā jaunākos zinātnisko informāciju cik drīz vien iespējams 2008. gada pirmajā pusē.

(29)  No tiem līdz 5 % drīkst zvejot ICES VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE).

(30)  Izņemot aplēstās 264 tonnas rūpnieciskās piezvejas.

(31)  Neskaitot rūpnieciskās piezvejas aplēses 736 tonnu apmērā.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 28 535 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(HAD/*04N-)

EK

28 535

(32)  Izņemot aprēķināto 773 tonnu rūpniecisku piezveju.

(33)  Neskaitot rūpnieciskās piezvejas aplēses 1 053 tonnu apmērā.

(34)  Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu iegūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EK | 10 884 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(WHG/*04N-)

EK

10 884

(35)  Nepārsniedzot kopējo KPN 54 000 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.

(36)  Nepārsniedzot kopējo KPN 54 000 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.

(37)  Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un IIa zonas EK ūdeņiem. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo Komisijai.

(38)  Nepārsniedzot kopējo KPN 54 000 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Beļģija | 36 |
| Spānija | 1 440 |
| Francija | 1 440 |
| Īrija | 180 |
| Nīderlande | 18 |
| Apvienotā Karaliste | 810 |
| EK | 3 924 |

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona

(HKE/*8ABDE)

Beļģija

36

Spānija

1 440

Francija

1 440

Īrija

180

Nīderlande

18

Apvienotā Karaliste

810

EK

3 924

(39)  Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un IIa zonas EK ūdeņiem. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo Komisijai.

(40)  Nepārsniedzot kopējo KPN 54 000 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VI un VII zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Beļģija | 2 |
| Spānija | 1 800 |
| Francija | 3 240 |
| Nīderlande | 5 |
| EK | 5 047 |

VI un VII zona; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(HKE/*57-14)

Beļģija

2

Spānija

1 800

Francija

3 240

Nīderlande

5

EK

5 047

(41)  No kurām līdz 65 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1).

(42)  No kurām līdz 17,66 % drīkst nozvejot Fēru salu ūdeņos (WHB/*05B-F).

(43)  Var zvejot II, IVa, VIa zonas EK ūdeņos uz ziemeļiem no 56o30' N, VIb un VII zonā uz rietumiem no 12o W (WHB/*8CX34). IVa zonā nedrīkst nozvejot vairāk kā 40 000 tonnu.

(44)  No kā līdz 500 tonnām var būt argentīnas (Argentina spp.).

(45)  Putasu nozveja var ietvert argentīnu (Argentina spp.) nenovēršamu nozveju.

(46)  Var zvejots II, IVa, V, VIa zonas EK ūdeņos uz ziemeļiem no 56o30' N, VIb un VII zonā uz rietumiem no 12o W. IVa zonā nedrīkst nozvejot vairāk kā 7 395 tonnu.

(47)  No kurām līdz 65 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2).

(48)  Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(49)  IVa zonā nedrīkst nozvejot vairāk kā 48 418 tonnu, t.i. 25 % no Norvēģijas piekļuves limita.

(50)  Jāatskaita no Fēru salu nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(51)  Drīkst tikt zvejotas arī VIb zonā. Nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 7 750 tonnas.

(52)  Noteikta Regulā (EK) Nr. 2015/2006.

(53)  Jāzvejo ar traļiem; strupdeguna garastu un ogļzivju piezveja jāatskaita no šīs kvotas.

(54)  Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(55)  Kvotu drīkst izmantot tikai ICES IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos.

(56)  Citu sugu nejauša nozveja 25 % vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta Vb, VI un VII zonā. Tomēr šo procentuālo daļu var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas.

(57)  Ieskaitot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūraslīdakas nozvejai ir 5 638 tonnas un brosmes nozvejai – 3 350 tonnas, tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.

(58)  Ieskaitot brosmes. Var zvejot tikai ar āķu jedām VIb un VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30' N.

(59)  Citu sugu nejauša nozveja 20 % vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta ICES VIa un VIb zonā. Tomēr šo procentuālo daļu var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI zonā nedrīkst pārsniegt 75 tonnas.

(60)  Kvotu drīkst izmantot tikai ICES IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos.

(61)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(62)  Apgabals noteikts šīs regulas 16. panta 3. punktā.

(63)  Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kas ir seklāki par 30 m.

(64)  Apgabals noteikts šīs regulas 4. panta b) punktā.

(65)  Apgabals noteikts šīs regulas 4. panta c) punktā.

(66)  Drīkst zvejot tikai IV zonas EK ūdeņos un IIIa zonā. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

(67)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), jūras lapsu (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondraju (Raja brachyuran) (RJH/2AC4-C), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C), dzeloņaino raju (Amblyraja radiate) (RJR/2AC4-C) un parasto raju (Dipturus batis) (RJB/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi.

(68)  No kā 350 tonnas ir iedalītas Norvēģijai, un tās jāzvejo EK ūdeņos ICES IIa un VI zonā. Šo daudzumu ICES VI zonā drīkst zvejot tikai ar āķu jedām.

(69)  Ieskaitot 242 tonnas, kas jāzvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62o N (MAC/*04-N).

(70)  Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas atskaita no šo sugu kvotām.

(71)  Jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Šo kvotu var izmantot tikai IVa zonā, izņemot 3 000 tonnas, ko var iegūt IIIa zonā.

(72)  KPN, par ko vienojušās EK, Norvēģija un Fēru salas attiecībā uz ziemeļu apgabalu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | IIIa
  MAC/*03A | IIIa un IVbc
  MAC/*3A4BC | IVb
  MAC/*04B | IVc
  MAC/*04C | VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  MAC/*2A6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 4 130 | | | 4 020 |
| Francija | | 490 | | | |
| Nīderlande | | 490 | | | |
| Zviedrija | | | 390 | 10 | |
| Apvienotā Karaliste | | 490 | | | |
| Norvēģija | 3 000 | | | | |

IIIa

MAC/*03A

IIIa un IVbc

MAC/*3A4BC

IVb

MAC/*04B

IVc

MAC/*04C

VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. martam

MAC/*2A6

Dānija

4 130

4 020

Francija

490

Nīderlande

490

Zviedrija

390

10

Apvienotā Karaliste

490

Norvēģija

3 000

(73)  Var zvejot tikai ICES IIa, VIa (uz ziemeļiem no 56o30' N), IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā.

(74)  Var nozvejot EK ūdeņos ICES IVa zonā uz ziemeļiem no 59o N no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. Fēru salu kvotu 3 001 tonnas apjomā var apgūt ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30' N visu gadu.

(75)  KPN, par ko vienojušās EK, Norvēģija un Fēru salas attiecībā uz ziemeļu apgabalu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminētos kvotu limitus, turpmāk noteiktajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem un tikai no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

| | EK ūdeņi IVa zonā
  MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Vācija | 4 494 |
| Francija | 2 996 |
| Īrija | 14 981 |
| Nīderlande | 6 554 |
| Apvienotā Karaliste | 41 200 |
| EK | 70 225 |

EK ūdeņi IVa zonā

MAC/*04A-C

Vācija

4 494

Francija

2 996

Īrija

14 981

Nīderlande

6 554

Apvienotā Karaliste

41 200

EK

70 225

(76)  Daudzumus, kas paredzēti apmaiņām ar citām dalībvalstīm, var nozvejot ICES VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas nozvejoti VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nav lielāki par 25 % no devējas dalībvalsts kvotas.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIb zona
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spānija | 1 869 |
| Francija | 12 |
| Portugāle | 386 |

VIIIb zona

(MAC/*08B.)

Spānija

1 869

Francija

12

Portugāle

386

(77)  Kvotu drīkst izmantot tikai EK ūdeņos ICES IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonā.

(78)  Var zvejot tikai IV zonā.

(79)  Ieskaitot tūbītes.

(80)  Var zvejot tikai EK ūdeņos ICES IV zonā.

(81)  Šo daudzumu drīkst zvejot tikai ICES IV zonā un IVa zonā uz ziemeļiem no 56o30' N. Putasu piezveju atskaita no putasu kvotas, kas noteikta ICES VIa, VIb un VII zonai.

(82)  1 832 tonnas var nozvejot kā siļķes, zvejojot ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 32 mm. Ja siļķes kvota 1 832 tonnu apmērā ir pilnībā apgūta, aizliedz jebkādu zveju ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 32 mm.

(83)  Nozvejas, kas iegūtas kontrolzvejā, atbilst 2 % no dalībvalsts izmantotās zvejas piepūles un nepārsniedz 2 500 tonnas, var nozvejot kā tūbītes.

(84)  Pagaidu KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunākos zinātniskos ieteikumus 2008. gada pirmajā pusē.

(85)  Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst pārsniegt 5 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa.

(86)  Tostarp bara haizivs (Galeorhinus galeuscoelolepis), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calceus), pelēkās īsradzes haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), laternhaizivs (Etmopterus spinax) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) nozvejas, kas veiktas ar āķu jedām. Šīs kvotas var zvejot tikai IV, VI un VII zonās.

(87)  Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst būt vairāk par 5 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa.

(88)  Var zvejot tikai EK ūdeņos ICES IV zonā.

(89)  Nepārsniedzot kopējo kvotu – 2 550 tonnas – ICES IV, VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30' N, VIIe, VIIf un VIIh zonā.

(90)  Nepārsniedzot kopējo kvotu 2 550 tonnas ICES IV zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30' N, VIIe, VIIf un VIIh zonā.

(91)  No kā ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neskarot Regulas (EK) Nr. 850/98 19. pantu. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar koeficientu 1,2.

(92)  Ūdeņi pie Azoru salām

(93)  No kā ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neskarot Regulas (EK) Nr. 850/98 19. pantu. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar koeficientu 1,2.

(94)  Ūdeņi pie Madeiras.

(95)  No kā ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 un 14 cm, neskarot Regulas (EK) Nr. 850/98 19. pantu. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar koeficientu 1,2.

(96)  Ūdeņi pie Kanāriju salām.

(97)  Kvotu drīkst izmantot tikai EK ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā.

(98)  Šo kvotu drīkst izmantot ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56o30' N.

(99)  Ieskaito, janozvejā ir neatdalāmi jauktas stavridas.

(100)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(101)  No tām stavridas ne vairāk par 400 tonnām.

(102)  Nozvejotas tikai ar āķu jedām, arī makrūrzivis, Mora mora un lielās diegspuru vēdzeles.

(103)  Kvota, ko Norvēģija iedalījusi Zviedrijai par “citām sugām” parastajā apmērā.

(104)  Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta, attiecīgajā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

(105)  Tikai ICES IIa un IV zonā.

(106)  Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta, attiecīgajā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

(107)  Tikai sīgu piezvejai ICES IV un VIa zonā.

IB PIELIKUMS

ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJAS OKEĀNS UN GRENLANDE

ICES I, II, V, XII, XIV zona un Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā

| Suga | : | Karaliskie krabji

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Karaliskie krabji

Chionoecetes spp.

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā

PCR/N01GRN

Īrija

62

Spānija

437

EK

500

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPNRegulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

HER/1/2.

Beļģija

34 (1)

Dānija

33 859 (1)

Vācija

5 930 (1)

Spānija

112 (1)

Francija

1 461 (1)

Īrija

8 765 (1)

Nīderlande

12 117 (1)

Polija

1 714 (1)

Portugāle

112 (1)

Somija

524 (1)

Zviedrija

12 547 (1)

Apvienotā Karaliste

21 647 (1)

EK

98 822

Norvēģija

88 939 (2)

Fēru salas

12 848 (2)

KPN

1 518 000

Analītiskā KPNPiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekš minētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās drīkst zvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62o N zvejas zona ap Jana Majena salu
  (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Beļģija | 34 () |
| Dānija | 33 859 () |
| Vācija | 5 930 () |
| Spānija | 112 () |
| Francija | 1 461 () |
| Īrija | 8 765 () |
| Nīderlande | 12 117 () |
| Polija | 1 714 () |
| Portugāle | 112 () |
| Somija | 524 () |
| Zviedrija | 12 547 () |
| Apvienotā Karaliste | 21 647 () |
| ()  Kad visu dalībvalstu veikto nozveju kopapjoms sasniedz 88 939 tonnas, turpmāku nozveju aizliedz. |

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62o N zvejas zona ap Jana Majena salu

(HER/*2AJMN)

Beļģija

34 ()

Dānija

33 859 ()

Vācija

5 930 ()

Spānija

112 ()

Francija

1 461 ()

Īrija

8 765 ()

Nīderlande

12 117 ()

Polija

1 714 ()

Portugāle

112 ()

Somija

524 ()

Zviedrija

12 547 ()

Apvienotā Karaliste

21 647 ()

()  Kad visu dalībvalstu veikto nozveju kopapjoms sasniedz 88 939 tonnas, turpmāku nozveju aizliedz.

| | Fēru salu ūdeņi – II un Vb zona, uz ziemeļiem no 61o (HER/*25B-F) |
| --- | --- |
| Beļģija | 4 () |
| Dānija | 4 402 () |
| Vācija | 771 () |
| Spānija | 15 () |
| Francija | 190 () |
| Īrija | 1 140 () |
| Nīderlande | 1 575 () |
| Polija | 223 () |
| Portugāle | 15 () |
| Somija | 68 () |
| Zviedrija | 1 631 () |
| Apvienotā Karaliste | 2 814 () |
| ()  Kad visu dalībvalstu veikto nozveju kopapjoms sasniedz 12 848 tonnas, turpmāku nozveju aizliedz. |

Fēru salu ūdeņi – II un Vb zona, uz ziemeļiem no 61o (HER/*25B-F)

Beļģija

4 ()

Dānija

4 402 ()

Vācija

771 ()

Spānija

15 ()

Francija

190 ()

Īrija

1 140 ()

Nīderlande

1 575 ()

Polija

223 ()

Portugāle

15 ()

Somija

68 ()

Zviedrija

1 631 ()

Apvienotā Karaliste

2 814 ()

()  Kad visu dalībvalstu veikto nozveju kopapjoms sasniedz 12 848 tonnas, turpmāku nozveju aizliedz.

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  COD/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

COD/1N2AB.

Vācija

2 061

Grieķija

255

Spānija

2 299

Īrija

255

Francija

1 892

Portugāle

2 299

Apvienotā Karaliste

7 995

EK

17 057

KPN

430 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā; Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  COD/N01514 |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā; Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

COD/N01514

Vācija

2 863

Apvienotā Karaliste

637

EK

3 500

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | I un IIb
  COD/1/2B. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I un IIb

COD/1/2B.

Vācija

2 843

Spānija

7 349

Francija

1 213

Polija

1 333

Portugāle

1 552

Apvienotā Karaliste

1 821

Visas dalībvalstis

100 (5)

EK

16 211 (6)

KPN

430 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Menca un pikša

  Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca un pikša

Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  C/H/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

C/H/05B-F.

Vācija

10

Francija

60

Apvienotā Karaliste

430

EK

500

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Atlantijas paltuss

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  HAL/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

HAL/514GRN

Portugāle

1 000 (7)

EK

1 100 (8)

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Atlantijas paltuss

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā
  HAL/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā

HAL/N01GRN

EK

100 (9)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | IIb
  CAP/02B. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIb

CAP/02B.

EK

0

KPN

0

| Suga | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

CAP/514GRN

Visas dalībvalstis

0

EK

0

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  HAD/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

HAD/1N2AB.

Vācija

535

Francija

322

Apvienotā Karaliste

1 643

EK

2 500

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi
  WHB/2X12-F |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi

WHB/2X12-F

Dānija

5 385

Vācija

367

Francija

588

Nīderlande

514

Apvienotā Karaliste

5 385

EK

12 240 (10)

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka

  Molva molva un Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka

Molva molva un Molva dypterigia

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  B/L/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

B/L/05B-F.

Vācija

898

Francija

1 992

Apvienotā Karaliste

175

EK

3 065 (11)

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  PRA/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

PRA/514GRN

Dānija

1 300

Francija

1 300

EK

7 000 (12)

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā
  PRA/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā

PRA/N01GRN

Dānija

2 000

Francija

2 000

EK

4 000

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  POK/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

POK/1N2AB.

Vācija

3 066

Francija

493

Apvienotā Karaliste

273

EK

3 832

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  POK/1/2INT. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

POK/1/2INT.

EK

0

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  POK/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

POK/05B-F.

Beļģija

49

Vācija

301

Francija

1 463

Nīderlande

49

Apvienotā Karaliste

563

EK

2 425

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  GHL/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

GHL/1N2AB.

Vācija

25

Apvienotā Karaliste

25

EK

50

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  GHL/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

GHL/1/2INT

EK

0

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  GHL/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

GHL/514GRN

Vācija

6 271

Apvienotā Karaliste

330

EK

7 500 (13)

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā
  GHL/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā

GHL/N01GRN

Vācija

1 550

EK

2 500 (14)

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Atlantijas makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā
  MAC/02A-N. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IIa zonā

MAC/02A-N.

Dānija

9 300 (15)

EK

9 300 (15)

KPN

385 366 (16)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Atlantijas makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  MAC/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

MAC/05B-F.

Dānija

3 001 (17)

EK

3 001 (17)

KPN

385 366 (18)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | EK un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  RED/51214. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

RED/51214.

Igaunija

0 (19)

Vācija

0 (19)

Spānija

0 (19)

Francija

0 (19)

Īrija

0 (19)

Latvija

0 (19)

Nīderlande

0 (19)

Polija

0 (19)

Portugāle

0 (19)

Apvienotā Karaliste

0 (19)

EK

0 (19)

KPN

0

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  RED/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

RED/1N2AB.

Vācija

766 (20)

Spānija

95 (20)

Francija

84 (20)

Portugāle

405 (20)

Apvienotā Karaliste

150 (20)

EK

1 500 (20)

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  RED/1/2INT. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

RED/1/2INT.

EK

Nepiemēro (21)

KPN

14 500

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

RED/514GRN

Vācija

0 (22)

Francija

0 (22)

Apvienotā Karaliste

0 (22)

EK

0 (22)

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Īslandes ūdeņi Va zonā
  RED/05A-IS |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Īslandes ūdeņi Va zonā

RED/05A-IS

Beļģija

0 (23)
   (24)
   (25)

Vācija

0 (23)
   (24)
   (25)

Francija

0 (23)
   (24)
   (25)

Apvienotā Karaliste

0 (23)
   (24)
   (25)

EK

0 (23)
   (24)
   (25)

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  RED/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

RED/05B-F.

Beļģija

11

Vācija

1 473

Francija

99

Apvienotā Karaliste

17

EK

1 600

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Piezvejas |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Piezvejas

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā
  XBC/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un I zonā

XBC/N01GRN

EK

2 300 (26)
   (27)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Citas sugas (28) |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Citas sugas (28)

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  OTH/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

OTH/1N2AB.

Vācija

117 (28)

Francija

47 (28)

Apvienotā Karaliste

186 (28)

EK

350 (28)

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Citas sugas (29) |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Citas sugas (29)

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  OTH/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

OTH/05B-F.

Vācija

305

Francija

275

Apvienotā Karaliste

180

EK

760

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Plekstveidīgās zivis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Plekstveidīgās zivis

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  FLX/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

FLX/05B-F.

Vācija

54

Francija

42

Apvienotā Karaliste

204

EK

300

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

---

(1)  Ziņojot Eiropas Komisijai par nozvejām, ziņo arī par nozvejotiem daudzumiem katrā no šīm zonām: NEAFC pārvaldības apgabals, EK ūdeņi, Fēru salu ūdeņi, Norvēģijas ūdeņi, zvejas zona ap Jana Majena salu, zvejniecības liegums ap Svalbāru.

(2)  Nozvejas saskaņā ar šo kvotu atskaita no Norvēģijas un Fēru salu KPN daļas (pieejas kvota). Nozveju saskaņā ar šo kvotu drīkst veikt EK ūdeņos uz ziemeļiem no 62o N.

Īpaši nosacījumi

Ievērojot iepriekš minētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās drīkst zvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62o N zvejas zona ap Jana Majena salu
  (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Beļģija | 34 () |
| Dānija | 33 859 () |
| Vācija | 5 930 () |
| Spānija | 112 () |
| Francija | 1 461 () |
| Īrija | 8 765 () |
| Nīderlande | 12 117 () |
| Polija | 1 714 () |
| Portugāle | 112 () |
| Somija | 524 () |
| Zviedrija | 12 547 () |
| Apvienotā Karaliste | 21 647 () |
| ()  Kad visu dalībvalstu veikto nozveju kopapjoms sasniedz 88 939 tonnas, turpmāku nozveju aizliedz. |

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62o N zvejas zona ap Jana Majena salu

(HER/*2AJMN)

Beļģija

34 ()

Dānija

33 859 ()

Vācija

5 930 ()

Spānija

112 ()

Francija

1 461 ()

Īrija

8 765 ()

Nīderlande

12 117 ()

Polija

1 714 ()

Portugāle

112 ()

Somija

524 ()

Zviedrija

12 547 ()

Apvienotā Karaliste

21 647 ()

()  Kad visu dalībvalstu veikto nozveju kopapjoms sasniedz 88 939 tonnas, turpmāku nozveju aizliedz.

| | Fēru salu ūdeņi – II un Vb zona, uz ziemeļiem no 61o (HER/*25B-F) |
| --- | --- |
| Beļģija | 4 () |
| Dānija | 4 402 () |
| Vācija | 771 () |
| Spānija | 15 () |
| Francija | 190 () |
| Īrija | 1 140 () |
| Nīderlande | 1 575 () |
| Polija | 223 () |
| Portugāle | 15 () |
| Somija | 68 () |
| Zviedrija | 1 631 () |
| Apvienotā Karaliste | 2 814 () |
| ()  Kad visu dalībvalstu veikto nozveju kopapjoms sasniedz 12 848 tonnas, turpmāku nozveju aizliedz. |

Fēru salu ūdeņi – II un Vb zona, uz ziemeļiem no 61o (HER/*25B-F)

Beļģija

4 ()

Dānija

4 402 ()

Vācija

771 ()

Spānija

15 ()

Francija

190 ()

Īrija

1 140 ()

Nīderlande

1 575 ()

Polija

223 ()

Portugāle

15 ()

Somija

68 ()

Zviedrija

1 631 ()

Apvienotā Karaliste

2 814 ()

()  Kad visu dalībvalstu veikto nozveju kopapjoms sasniedz 12 848 tonnas, turpmāku nozveju aizliedz.

(3)  Kad visu dalībvalstu veikto nozveju kopapjoms sasniedz 88 939 tonnas, turpmāku nozveju aizliedz.

(4)  Kad visu dalībvalstu veikto nozveju kopapjoms sasniedz 12 848 tonnas, turpmāku nozveju aizliedz.

(5)  Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.

(6)  Kopienai pieejamo mencas krājumu daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

(7)  Zvejot ar ne vairāk par 6 Kopienas dziļūdens zvejas kuģiem, kas zvejo Atlantijas paltusu ar āķu jedām. Saistītu sugu nozveju ieskaita šajā kvotā. Var prasīt, lai uz kuģiem būtu zinātnisks novērotājs.

(8)  No šīs kvotas Norvēģijai piešķirtas 100 tonnas zvejai tikai ar āķu jedām.

(9)  No šīs kvotas Norvēģijai piešķirtas 100 tonnas zvejai ar āķu jedām.

(10)  KPN, par ko vienojušās EK, Fēru salas, Norvēģija un Īslande.

(11)  Strupdeguna garastu un ogļzivju piezveja līdz 1 080 tonnām jāatskaita no šīs kvotas.

(12)  No tās 3 250 tonnas piešķir Norvēģijai un 1 150 tonnas piešķir Fēru salām.

(13)  No tās 824 tonnas piešķir Norvēģijai un 75 tonnas piešķir Fēru salām.

(14)  No tās 800 tonnu piešķir Norvēģijai un 150 tonnu piešķir Fēru salām.

(15)  Var zvejot arī Norvēģijas ūdeņos IV zonā un starptautiskajos ūdeņos IIa zonā (MAC/*4N-2A).

(16)  KPN, par ko vienojušās EK, Norvēģija un Fēru salas attiecībā uz ziemeļu apgabalu.

(17)  Var zvejot EK ūdeņos IVa zonā (MAC/*04A.).

(18)  KPN, par ko vienojušās EK, Norvēģija un Fēru salas attiecībā uz ziemeļu apgabalu.

(19)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz būs pabeigtas apspriedes NEAFC.

(20)  Tikai kā piezveja.

(21)  Zveju veiks tikai laika posmā no 2008. gada 1. septembra līdz 15. novembrim. Zveju izbeigs, kad NEAFC līgumslēdzējas puses būs pilnībā izmantojušas KPN.

(22)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz būs pabeigtas apspriedes NEAFC, un vēlāk – ar Grenlandi.

(23)  Tostarp nenovēršamu piezveju (mencas piezveja nav atļauta).

(24)  Jāzvejo laika posmā no jūlija līdz decembrim.

(25)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz būs pabeigtas sarunas ar Islandi par 2008. gadu.

(26)  Piezveja ir jebkura tādu sugu zivju nozveja, kas neietilpst kuģa mērķa sugu sarakstā, kurš norādīts licencē. Var zvejot austrumos vai rietumos.

(27)  No tām 120 tonnu stupdeguna garastu zvejas kvotu piešķir Norvēģijai.

(28)  Tikai kā piezveja.

(29)  Izņemot zivju sugas, kam nav tirgus vērtības.

IC PIELIKUMS

ZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJA

NAFO apgabals

Visas KPN un ar tām saistītie nosacījumi ir pieņemti NAFO.

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 2J3KL
  COD/N2J3KL |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 2J3KL

COD/N2J3KL

EK

0 (1)

KPN

0 (1)

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 3NO
  COD/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

COD/N3NO.

EK

0 (2)

KPN

0 (2)

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 3M
  COD/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

COD/N3M.

EK

0 (3)

KPN

0 (3)

| Suga | : | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | NAFO 2J3KL
  WIT/N2J3KL |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 2J3KL

WIT/N2J3KL

EK

0 (4)

KPN

0 (4)

| Suga | : | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | NAFO 3NO
  WIT/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

WIT/N3NO.

EK

0 (5)

KPN

0 (5)

| Suga | : | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

| Zona | : | NAFO 3M
  PLA/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

PLA/N3M.

EK

0 (6)

KPN

0 (6)

| Suga | : | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

| Zona | : | NAFO 3LNO
  PLA/3LNO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

PLA/3LNO.

EK

0 (7)

KPN

0 (7)

| Suga | : | Īsspuru kalmārs

  Illex illecebrosus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Īsspuru kalmārs

Illex illecebrosus

| Zona | : | NAFO 3 un 4 apakšzona
  SQI/N34. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3 un 4 apakšzona

SQI/N34.

Igaunija

128 (8)

Latvija

128 (8)

Lietuva

128 (8)

Polija

227 (8)

EK

(8)
   (9)

KPN

34 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Dzeltenastes plekste

  Limanda ferruginea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

| Zona | : | NAFO 3LNO
  YEL/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

YEL/N3LNO.

EK

0 (10)
   (11)

KPN

15 500

| Suga | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | NAFO 3NO
  CAP/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

CAP/N3NO.

EK

0 (12)

KPN

0 (12)

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | NAFO 3L (13)

  PRA/N3L. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3L (13)

PRA/N3L.

Igaunija

278 (14)

Latvija

278 (14)

Lietuva

278 (14)

Polija

278 (14)

EK

278 (14)
   (15)

KPN

25 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | NAFO 3M (16)

  PRA/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M (16)

PRA/N3M.

KPN

Nepiemēro (17)

| Suga | : | Melnais paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | NAFO 3LMNO
  GHL/N3LMNO |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LMNO

GHL/N3LMNO

Igaunija

321,3

Vācija

328

Latvija

45,1

Lietuva

22,6

Spānija

4 396,5

Portugāle

1 837,5

EK

6 951

KPN

11 856

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Raju dzimta

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Raju dzimta

Rajidae

| Zona | : | NAFO 3LNO
  SRX/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

SRX/N3LNO.

Spānija

6 561

Portugāle

1 274

Igaunija

546

Lietuva

119

EK

8 500

KPN

13 500

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3LN
  RED/N3LN. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LN

RED/N3LN.

EK

0 (18)

KPN

0 (18)

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3M
  RED/N3M. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

RED/N3M.

Igaunija

1 571 (19)

Vācija

513 (19)

Spānija

233 (19)

Latvija

1 571 (19)

Lietuva

1 571 (19)

Portugāle

2 354 (19)

EK

7 813 (19)

KPN

8 500 (19)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3O
  RED/N3O. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3O

RED/N3O.

Spānija

1 771

Portugāle

5 229

EK

7 000

KPN

20 000

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 2. apakšapgabals, IF un 3K rajons
  RED/N1F3K. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 2. apakšapgabals, IF un 3K rajons

RED/N1F3K.

Latvija

269

Lietuva

2 234

KPN

2 503

| Suga | : | Baltā Amerikas jūrasvēdzele

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Urophycis tenuis

| Zona | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO.

Spānija

2 165

Portugāle

2 835

EK

5 000

KPN

8 500

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.

---

(1)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktajos apjomos.

(2)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktajos apjomos.

(3)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktajos apjomos.

(4)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktajos apjomos.

(5)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktajos apjomos.

(6)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktajos apjomos.

(7)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktajos apjomos.

(8)  Jāzvejo laikposmā no 1. jūlija līdz 31. decembrim.

(9)  Nav noteikta Kopienas daļa, 29 467 tonnas ir pieejamas Kanādai un EK dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

(10)  Lai gan Kopienai ir pieejama kopējā kvota 79 tonnu apmērā, ir nolemts šo apjomu samazināt līdz nullei. Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktajos apjomos.

(11)  Informāciju par nozveju, ko kuģi guvuši saskaņā ar šo kvotu, reizi 48 stundās paziņo karoga dalībvalstij un ar Komisijas starpniecību nosūta NAFO izpildsekretāram.

(12)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktajos apjomos.

(13)  Neietverot četrstūra zonu, ko ierobežo šādas koordinātas:

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47o20'0 | 46o40'0 |
| 2 | 47o20'0 | 46o30'0 |
| 3 | 46o00'0 | 46o30'0 |
| 4 | 46o00'0 | 46o40'0 |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47o20'0

46o40'0

2

47o20'0

46o30'0

3

46o00'0

46o30'0

4

46o00'0

46o40'0

(14)  Jāzvejo laikposmā no 1. janvāra līdz 31. martam, no 1. jūlija līdz 31. decembrim.

(15)  Visas dalībvalstis, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

(16)  Kuģi var zvejot šo krājumu arī 3L rajona četrstūra zonā, ko ierobežo šādas koordinātas:

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47o20'0 | 46o40'0 |
| 2 | 47o20'0 | 46o30'0 |
| 3 | 46o00'0 | 46o30'0 |
| 4 | 46o00'0 | 46o40'0 |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47o20'0

46o40'0

2

47o20'0

46o30'0

3

46o00'0

46o30'0

4

46o00'0

46o40'0

Zvejojot garneles šajā zonā, kuģiem neatkarīgi no tā, vai tie šķērso vai nešķērso līniju, kas atdala NAFO 3L un 3M rajonu, jāziņo saskaņā ar pielikuma 1.3. punktu Padomes 1992. gada 27. janvāra Regulā (EEK) Nr. 189/92, kas nosaka zināmu Ziemeļrietumatlantijas Zvejniecības organizācijas pieņemtu kontroles pasākumu piemērošanas noteikumus (OV L 21, 30.1.1992., 4. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1048/97 (OV L 154, 12.6.1997., 1. lpp.).

Turklāt garneļu zveja ir aizliegta no 2008. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim apgabalā, kuru ierobežo šādas koordinātas:

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47o55'0 | 45o00'0 |
| 2 | 47o30'0 | 44o15'0 |
| 3 | 46o55'0 | 44o15'0 |
| 4 | 46o35'0 | 44o30'0 |
| 5 | 46o35'0 | 45o40'0 |
| 6 | 47o30'0 | 45o40'0 |
| 7 | 47o55'0 | 45o00'0 |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47o55'0

45o00'0

2

47o30'0

44o15'0

3

46o55'0

44o15'0

4

46o35'0

44o30'0

5

46o35'0

45o40'0

6

47o30'0

45o40'0

7

47o55'0

45o00'0

(17)  Neattiecas. Zveju pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus. Attiecīgās dalībvalstis izdod īpašas zvejas atļaujas to zvejas kuģiem, kas nodarbojas ar šāda veida zveju, un informē Komisiju par šādām atļaujām pirms kuģu darbības sākšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1627/94. Atkāpjoties no minētās regulas 8. panta, atļaujas būs derīgas tikai tad, ja Komisija piecās darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas tās nebūs apstrīdējusi.

| Dalībvalsts | Maksimālais zvejas kuģu skaits | Maksimālais zvejas dienu skaits |
| --- | --- | --- |
| Dānija | 2 | 131 |
| Igaunija | 8 | 1 667 |
| Spānija | 10 | 257 |
| Latvija | 4 | 490 |
| Lietuva | 7 | 579 |
| Polija | 1 | 100 |
| Portugāle | 1 | 69 |

Dalībvalsts

Maksimālais zvejas kuģu skaits

Maksimālais zvejas dienu skaits

Dānija

2

131

Igaunija

8

1 667

Spānija

10

257

Latvija

4

490

Lietuva

7

579

Polija

1

100

Portugāle

1

69

Katra dalībvalsts ik mēnesi 25 dienās pēc kalendārā mēneša, kurā veikta nozveja, ziņo Komisijai par zvejas dienām, kas pavadītas 3M rajonā un 1. zemsvītras piezīmē norādītajā apgabalā.

(18)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 1. punktā noteiktajos apjomos.

(19)  Šai kvotai ir jāsaskan ar KPN 8 500 tonnu apmērā, kas noteikta šiem krājumiem visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. Pēc KPN apguves šā krājuma specializētā zveja tiks pārtraukta neatkarīgi no nozveju apjoma.

ID PIELIKUMS

TĀLU MIGRĒJOŠAS ZIVIS – visi apgabali

KPN šajā apgabalā ir pieņemta, saskaņojot to ar starptautiskām tunzivju zvejniecības organizācijām, piemēram, ICCAT un IATTC.

| Suga: | : | Zilā tunzivs

  Thunnus thynnus |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

| Zona: | : | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45o W un Vidusjūra
  BFT/AE045W |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45o W un Vidusjūra

BFT/AE045W

Kipra

149,44

Grieķija

277,46

Spānija

5 378,76

Francija

5 306,73

Itālija

4 188,77

Malta

343,54

Portugāle

506,06

Visas dalībvalstis

60 (1)

EK

16 210,75

KPN

28 500

| Suga: | : | Zobenzivs

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Zobenzivs

Xiphias gladius

| Zona: | : | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5o N
  SWO/AN05N |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5o N

SWO/AN05N

Spānija

5 676,3

Portugāle

1 071,4

Visas dalībvalstis

239,3 (2)

EK

6 986,9

KPN

14 000

| Suga: | : | Zobenzivs

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Zobenzivs

Xiphias gladius

| Zona: | : | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5o N
  SWO/AS05N |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5o N

SWO/AS05N

Spānija

5 422,8

Portugāle

357,2

EK

5 780

KPN

17 000

| Suga: | : | Garspuru tunzivs

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Garspuru tunzivs

Germo alalunga

| Zona: | : | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5o N
  ALB/AN05N |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5o N

ALB/AN05N

Īrija

7 958,02 (3)

Spānija

16 961,74 (3)

Francija

7 243,99 (3)

Apvienotā Karaliste

562,33 (3)

Portugāle

4 324,32 (3)

EK

37 050,4 (4)

KPN

30 200

| Suga: | : | Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa)

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa)

Germo alalunga

| Zona: | : | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5o N
  ALB/AS05N |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5o N

ALB/AS05N

Spānija

943,7

Francija

311

Portugāle

660

EK

1 914,7

KPN

29 900

| Suga: | : | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

| Zona: | : | Atlantijas okeāns
  BET/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

Atlantijas okeāns

BET/ATLANT

Spānija

17 264,8

Francija

7 557,3

Portugāle

6 424,9

EK

31 350

KPN

90 000

| Suga: | : | Atlantijas zilais marlīns

  Makaira nigricans |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans

| Zona: | : | Atlantijas okeāns
  BUM/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

Atlantijas okeāns

BUM/ATLANT

EK

103

KPN

Nepiemēro

| Suga: | : | Baltais marlīns

  Tetrapturus alba |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Baltais marlīns

Tetrapturus alba

| Zona: | : | Atlantijas okeāns
  WHM/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

Atlantijas okeāns

WHM/ATLANT

EK

46,5

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai kā piezveja.

(2)  Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai kā piezveja.

(3)  Ar dalībvalstu karogu kuģojošo zvejas kuģu maksimālā skaita sadalījums starp dalībvalstīm, kurām atļauts zvejot garspuru tunzivi (Germo alalunga) kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir šāds:

| Dalībvalsts | Maksimālais zvejas kuģu skaits |
| --- | --- |
| Īrija | 50 |
| Spānija | 730 |
| Francija | 151 |
| Apvienotā Karaliste | 12 |
| Portugāle | 310 |
| EK | 1 253 |

Dalībvalsts

Maksimālais zvejas kuģu skaits

Īrija

50

Spānija

730

Francija

151

Apvienotā Karaliste

12

Portugāle

310

EK

1 253

(4)  To Kopienas kuģu skaits, kas zvejo garspuru tunzivi kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu, ir 1 253.

IE PIELIKUMS

ANTARKTIKA

CCAMLR apgabals

Šīs KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR dalībniekiem, tāpēc Kopienas daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR Sekretariāts, kas ziņos, ja zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Suga: | : | Vienraga leduszivs

  Channichthys rhinoceratus |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Vienraga leduszivs

Channichthys rhinoceratus

| Zona: | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  LIC/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 58.5.2 Antarktika

LIC/F5852.

KPN

150

| Suga: | : | Antarktikas leduszivs

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Antarktikas leduszivs

Champsocephalus gunnari

| Zona: | : | FAO 48.3 Antarktika
  ANI/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 48.3 Antarktika

ANI/F483.

KPN

2 462 (1)

| Suga: | : | Antarktikas leduszivs

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Antarktikas leduszivs

Champsocephalus gunnari

| Zona: | : | FAO 58.5.2 Antarktika (2)

  ANI/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 58.5.2 Antarktika (2)

ANI/F5852.

KPN

220 (3)

| Suga: | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona: | : | FAO 48.3 Antarktika
  TOP/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 48.3 Antarktika

TOP/F483.

KPN

3 920 (4)

Īpaši nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Pārvaldības apgabals A: 48o W līdz 43o30' W – 52o30' S līdz 56o S (TOP/*F483A)

0

Pārvaldības apgabals B: 43o30' W līdz 40o W – 52o30' S līdz 56o S (TOP/*F483B)

1 176

Pārvaldības apgabals C: 40o W līdz 33o30' W – 52o30' S līdz 56o S (TOP/*F483C)

2 744

| Suga: | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona: | : | FAO 48.4 Antarktika
  TOP/F484. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 48.4 Antarktika

TOP/F484.

KPN

100

| Suga: | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona: | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  TOP/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 58.5.2 Antarktika

TOP/F5852.

KPN

2 500 (5)

| Suga: | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Krils

Euphausia superba

| Zona: | : | FAO 48
  KRI/F48. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 48

KRI/F48.

KPN

3 470 000 (6)

| Suga: | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Krils

Euphausia superba

| Zona: | : | FAO 58.4.1 Antarktika
  KRI/F5841. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 58.4.1 Antarktika

KRI/F5841.

KPN

440 000 (7)

Īpaši nosacījumi:

Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

58.4.1 rajons uz rietumiem no 115o E (KRI/*F-41W)

277 000

58.4.1 rajons uz austrumiem no 115o E (KRI/*F-41E)

163 000

| Suga: | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Krils

Euphausia superba

| Zona: | : | FAO 58.4.2 Antarktika
  KRI/F5842. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 58.4.2 Antarktika

KRI/F5842.

KPN

2 645 000 (8)

Īpaši nosacījumi:

Nepārsniedzot iepriekš minēto kvotu, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Rajons 58.4.2 uz rietumiem

1 488 000

Rajons 58.4.2 uz austrumiem no 55o E

1 080 000

| Suga: | : | Pelēkā nototēnija

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Pelēkā nototēnija

Lepidonotothen squamifrons

| Zona: | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  NOS/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 58.5.2 Antarktika

NOS/F5852.

KPN

80

| Suga: | : | Krabji

  Paralomis spp. |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Krabji

Paralomis spp.

| Zona: | : | FAO 48.3 Antarktika
  PAI/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 48.3 Antarktika

PAI/F483.

KPN

1 600 (9)

| Suga: | : | Makrūrzivis

  Macrourus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Makrūrzivis

Macrourus spp.

| Zona: | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  GRV/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 58.5.2 Antarktika

GRV/F5852.

KPN

360

| Suga: | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Citas sugas

| Zona: | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  OTH/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 58.5.2 Antarktika

OTH/F5852.

KPN

50

| Suga: | : | Raju dzimta

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Raju dzimta

Rajidae

| Zona: | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  SRX/F5852. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 58.5.2 Antarktika

SRX/F5852.

KPN

120

| Suga: | : | Diemvidatlantijas kalmārs

  Martialia hyadesi |
| --- | --- | --- |

Suga:

:

Diemvidatlantijas kalmārs

Martialia hyadesi

| Zona: | : | FAO 48.3 Antarktika
  SQS/F483. |
| --- | --- | --- |

Zona:

:

FAO 48.3 Antarktika

SQS/F483.

KPN

2 500 (10)

---

(1)  Šo KPN piemēro no 2007. gada 15. novembra līdz 2008. gada 14. novembrim. Nozvejas limitus šai sugai laikposmā no 2008. gada 1. marta līdz 31. maijam ir 1 084 tonnas.

(2)  Šai KPN apgabals, kurā drīkst zvejot, ir FAO 58.5.2. statistiskā rajona daļa, kuru norobežo šāda līnija:

| a) | no punkta, kur 72o15' E garuma meridiāns šķērso ar Austrālijas un Francijas jūras robežlīgumu noteikto robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 53o25' S; |
| --- | --- |

a)

no punkta, kur 72o15' E garuma meridiāns šķērso ar Austrālijas un Francijas jūras robežlīgumu noteikto robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 53o25' S;

| b) | tad uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustpunktam ar 74o E garuma meridiānu; |
| --- | --- |

b)

tad uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustpunktam ar 74o E garuma meridiānu;

| c) | tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 52o40' S platuma paralēles un 76o E garuma meridiānu; |
| --- | --- |

c)

tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 52o40' S platuma paralēles un 76o E garuma meridiānu;

| d) | tad uz ziemeļiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 52o S platuma paralēli; |
| --- | --- |

d)

tad uz ziemeļiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 52o S platuma paralēli;

| e) | tad uz ziemeļrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 51o S platuma paralēles un 74o30' E garuma meridiāna krustpunktam; |
| --- | --- |

e)

tad uz ziemeļrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 51o S platuma paralēles un 74o30' E garuma meridiāna krustpunktam;

| f) | tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam. |
| --- | --- |

f)

tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam.

(3)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2007. gada 1. decembra līdz 2008.gada 30. novembrim.

(4)  Šī KPN attiecas uz zveju ar āķu jedām laikposmā no 2008. gada 1. maija līdz 2008. gada 31. augustam un zveju ar murdiem no 2007. gada 1. decembra līdz 2008. gada 30. novembrim.

(5)  Šo KPN piemēro tikai uz rietumiem no 79o20' E. Zveja uz austrumiem no meridiāna šajā zonā ir aizliegta (sk. IX pielikumu).

(6)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2007. gada 1. decembra līdz 2008. gada 30. novembrim.

(7)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2007. gada 1. decembra līdz 2008. gada 30. novembrim.

(8)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2007. gada 1. decembra līdz 2008. gada 30. novembrim.

(9)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2007. gada 1. decembra līdz 2008. gada 30. novembrim.

(10)  Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2007. gada 1. decembra līdz 2008. gada 30. novembrim.

IF PIELIKUMS

DIENVIDAUSTRUMU ATLANTIJAS OKEĀNS

SEAFO apgabals

Šīs KPN nav iedalītas SEAFO dalībniekiem, tāpēc Kopienas daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga SEAFO Sekretariāts, kas ziņos, ja zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Suga | : | Patagonijas ilkņzivs (Dissostichus eleginoides) |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Patagonijas ilkņzivs (Dissostichus eleginoides)

| Zona | : | SEAFO |
| --- | --- | --- |

Zona

:

SEAFO

KPN

260

| Suga | : | Sarkanais dziļūdens krabis (Chaceon spp.) |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanais dziļūdens krabis (Chaceon spp.)

| Zona | : | SEAFO B1 apakšapgabals (1) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

SEAFO B1 apakšapgabals (1)

KPN

200

| Suga | : | Sarkanais dziļūdens krabis (Chaceon spp.) |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanais dziļūdens krabis (Chaceon spp.)

| Zona | : | SEAFO, izņemot B1 apakšapgabalu |
| --- | --- | --- |

Zona

:

SEAFO, izņemot B1 apakšapgabalu

KPN

200

---

(1)  Šai KPN apgabals, kurā drīkst zvejot, ir:

| — | tā rietumu robeža pa 0o E garuma meridiānu, |
| --- | --- |

—

tā rietumu robeža pa 0o E garuma meridiānu,

| — | tā ziemeļu robeža pa 20o S platuma paralēli, |
| --- | --- |

—

tā ziemeļu robeža pa 20o S platuma paralēli,

| — | tā dienvidu robeža pa 28o S platuma paralēli, |
| --- | --- |

—

tā dienvidu robeža pa 28o S platuma paralēli,

| — | austrumu robežas ārējā līnija gar Namībijas EEZ. |
| --- | --- |

—

austrumu robežas ārējā līnija gar Namībijas EEZ.

---

II PIELIKUMS

IIA PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR KONKRĒTU KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES IIIa, IV, VIa, VIIa, VIId ZONĀ UN ICES IIa ZONAS EK ŪDEŅOS

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1.   Darbības joma

Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro Kopienas kuģiem, kuru lielākais garums ir vienāds ar vai lielāks par 10 metriem, uz kuriem ir kāds no 4. punktā noteiktajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas ICES IIIa, IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos. Šajā pielikumā norāde uz 2008. gada pārvaldības laikposmu nozīmē laikposmu no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim.

2.   Ģeogrāfisko apgabalu definīcijas

| 2.1. | Šo pielikumu piemēro šādiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem:






  a) | Kategats; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Šo pielikumu piemēro šādiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem:

a)

Kategats;

| b) | i) | Skageraks; |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Skageraks;

| ii) | tā ICES IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā; ICES IV zona un ICES IIa zonas EK ūdeņi; |
| --- | --- |

ii)

tā ICES IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā; ICES IV zona un ICES IIa zonas EK ūdeņi;

| iii) | ICES VIId zona; |
| --- | --- |

iii)

ICES VIId zona;

| c) | ICES VIIa zona; |
| --- | --- |

c)

ICES VIIa zona;

| d) | ICES VIa zona. |
| --- | --- |

d)

ICES VIa zona.

| 2.2. | Attiecībā uz kuģiem, par kuriem Komisijai ir ziņots kā par tādiem, kas aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, piemēro turpmāk norādīto ICES VIa zonas definīciju:

  ICES VIa zona, izņemot to ICES VIa zonas daļu, kas atrodas uz rietumiem no līnijas, ko iegūst, ar iedomātām taisnēm secīgi savienojot turpmāk norādītos punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: | 60o00' N, 04o00' W |
| --- | --- | --- |

2.2.

Attiecībā uz kuģiem, par kuriem Komisijai ir ziņots kā par tādiem, kas aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, piemēro turpmāk norādīto ICES VIa zonas definīciju:

ICES VIa zona, izņemot to ICES VIa zonas daļu, kas atrodas uz rietumiem no līnijas, ko iegūst, ar iedomātām taisnēm secīgi savienojot turpmāk norādītos punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

60o00' N, 04o00' W

| | 59o45' N, 05o00' W |
| --- | --- |

59o45' N, 05o00' W

| | 59o30' N, 06o00' W |
| --- | --- |

59o30' N, 06o00' W

| | 59o00' N, 07o00' W |
| --- | --- |

59o00' N, 07o00' W

| | 58o30' N, 08o00' W |
| --- | --- |

58o30' N, 08o00' W

| | 58o00' N, 08o00' W |
| --- | --- |

58o00' N, 08o00' W

| | 58o00' N, 08o30' W |
| --- | --- |

58o00' N, 08o30' W

| | 56o00' N, 08o30' W |
| --- | --- |

56o00' N, 08o30' W

| | 56o00' N, 09o00' W |
| --- | --- |

56o00' N, 09o00' W

| | 55o00' N, 09o00' W |
| --- | --- |

55o00' N, 09o00' W

| | 55o00' N, 10o00' W |
| --- | --- |

55o00' N, 10o00' W

| | 54o30' N, 10o00' W |
| --- | --- |

54o30' N, 10o00' W

3.   Apgabalā pavadītas dienas definīcija

Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas kādā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un ārpus ostas. Laiku, no kura sāk skaitīt nepārtraukto laikposmu, nosaka pēc tās dalībvalsts ieskatiem, ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.

4.   Zvejas rīki

| 4.1. | Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju.






  a) | Traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, izņemot rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir:






  i) | vienāds ar vai lielāks par 16 mm un mazāks par 32 mm, |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.

Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju.

a)

Traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, izņemot rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir:

i)

vienāds ar vai lielāks par 16 mm un mazāks par 32 mm,

| ii) | vienāds ar vai lielāks par 70 mm un mazāks par 90 mm, |
| --- | --- |

ii)

vienāds ar vai lielāks par 70 mm un mazāks par 90 mm,

| iii) | vienāds ar vai lielāks par 90 mm un mazāks par 100 mm, |
| --- | --- |

iii)

vienāds ar vai lielāks par 90 mm un mazāks par 100 mm,

| iv) | vienāds ar vai lielāks par 100 mm un mazāks par 120 mm, |
| --- | --- |

iv)

vienāds ar vai lielāks par 100 mm un mazāks par 120 mm,

| v) | vienāds ar vai lielāks par 120 mm; |
| --- | --- |

v)

vienāds ar vai lielāks par 120 mm;

| b) | rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir:






  i) | vienāds ar vai lielāks par 80 mm un mazāks par 90 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir:

i)

vienāds ar vai lielāks par 80 mm un mazāks par 90 mm;

| ii) | vienāds ar vai lielāks par 90 mm un mazāks par 100 mm, |
| --- | --- |

ii)

vienāds ar vai lielāks par 90 mm un mazāks par 100 mm,

| iii) | vienāds ar vai lielāks par 100 mm un mazāks par 120 mm, |
| --- | --- |

iii)

vienāds ar vai lielāks par 100 mm un mazāks par 120 mm,

| iv) | vienāds ar vai lielāks par 120 mm; |
| --- | --- |

iv)

vienāds ar vai lielāks par 120 mm;

| c) | žaunu tīkli, iepinējtīkli (izņemot vairāksienu tīklus), kuru linuma acs izmērs ir:






  i) | mazāks par 110 mm, |
| --- | --- | --- |

c)

žaunu tīkli, iepinējtīkli (izņemot vairāksienu tīklus), kuru linuma acs izmērs ir:

i)

mazāks par 110 mm,

| ii) | vienāds ar vai lielāks par 110 mm un mazāks par 150 mm, |
| --- | --- |

ii)

vienāds ar vai lielāks par 110 mm un mazāks par 150 mm,

| iii) | vienāds ar vai lielāks par 150 mm un mazāks par 220 mm; |
| --- | --- |

iii)

vienāds ar vai lielāks par 150 mm un mazāks par 220 mm;

| iv) | vienāds ar vai lielāks par 220 mm. |
| --- | --- |

iv)

vienāds ar vai lielāks par 220 mm.

| d) | vairāksienu tīkli; |
| --- | --- |

d)

vairāksienu tīkli;

| e) | āķu jedas. |
| --- | --- |

e)

āķu jedas.

| 4.2. | Šajā pielikumā un attiecībā uz 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un 4.1. punktā norādītajām zvejas rīku grupām ir noteiktas šādas nodevuma grupas:






  a) | 4.1. punkta a) apakšpunkta i) punktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Šajā pielikumā un attiecībā uz 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un 4.1. punktā norādītajām zvejas rīku grupām ir noteiktas šādas nodevuma grupas:

a)

4.1. punkta a) apakšpunkta i) punktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā;

| b) | 4.1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā un 4.1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā norādītās zvejas rīku grupas ICES IIIa zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos; |
| --- | --- |

b)

4.1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā un 4.1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā norādītās zvejas rīku grupas ICES IIIa zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos;

| c) | 4.1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā norādītās zvejas rīku grupas Kategatā un Skagerakā, 4.1. punkta a) apakšpunkta iv) un v) punktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā; |
| --- | --- |

c)

4.1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā norādītās zvejas rīku grupas Kategatā un Skagerakā, 4.1. punkta a) apakšpunkta iv) un v) punktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā;

| d) | 4.1. punkta b) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā; |
| --- | --- |

d)

4.1. punkta b) apakšpunkta i), ii), iii) un iv) punktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā;

| e) | 4.1. punkta c) apakšpunkta i) , ii), iii), iv) punktā un 4.1. punkta d) apakšpunktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā; |
| --- | --- |

e)

4.1. punkta c) apakšpunkta i) , ii), iii), iv) punktā un 4.1. punkta d) apakšpunktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā;

| f) | 4.1. punkta e) apakšpunktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā. |
| --- | --- |

f)

4.1. punkta e) apakšpunktā norādītās zvejas rīku grupas jebkurā apgabalā.

ZVEJAS PIEPŪLES LIMITU ĪSTENOŠANA

5.   Kuģi, uz kuriem attiecas zvejas piepūles limiti

| 5.1. | Kuģiem, kas izmanto 4.1. punktā norādītos zvejas rīku veidus un zvejo 2. punktā noteiktajos apgabalos jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu. |
| --- | --- |

5.1.

Kuģiem, kas izmanto 4.1. punktā norādītos zvejas rīku veidus un zvejo 2. punktā noteiktajos apgabalos jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu.

| 5.2. | Dalībvalsts neatļauj zveju ar zvejas rīkiem, kas pieder kādai no 4.1. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, nevienā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem nevienam kuģim, kas peld ar tās karogu un kam šajā apgabalā 2001., 2002., 2003., 2004., 2005., 2006. vai 2007. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodevumu starp zvejas kuģiem, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga jauda, izteikta kilovatos. |
| --- | --- |

5.2.

Dalībvalsts neatļauj zveju ar zvejas rīkiem, kas pieder kādai no 4.1. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, nevienā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem nevienam kuģim, kas peld ar tās karogu un kam šajā apgabalā 2001., 2002., 2003., 2004., 2005., 2006. vai 2007. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodevumu starp zvejas kuģiem, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga jauda, izteikta kilovatos.

| 5.3. | Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam kādai no 4.1. punktā norādītajām zvejas rīku grupām piederošu zvejas rīku, var atļaut izmantot jebkuru citu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu. |
| --- | --- |

5.3.

Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam kādai no 4.1. punktā norādītajām zvejas rīku grupām piederošu zvejas rīku, var atļaut izmantot jebkuru citu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu.

| 5.4. | Atkāpjoties no 5.3. punkta, kuģim var atļaut izmantot zvejas rīkus, kas pieder pie 4.1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā un 4.1. punkta a) apakšpunkta v) punktā noteiktajām grupām, ja ir izpildīti 8.3. punkta c) apakšpunktā paredzētie īpašie nosacījumi. |
| --- | --- |

5.4.

Atkāpjoties no 5.3. punkta, kuģim var atļaut izmantot zvejas rīkus, kas pieder pie 4.1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā un 4.1. punkta a) apakšpunkta v) punktā noteiktajām grupām, ja ir izpildīti 8.3. punkta c) apakšpunktā paredzētie īpašie nosacījumi.

| 5.5. | Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu kādā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder pie kādas no 4.1. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodevuma, kas atļauts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 15. punktu. |
| --- | --- |

5.5.

Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu kādā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder pie kādas no 4.1. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodevuma, kas atļauts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 15. punktu.

6.   Darbības ierobežojumi

Katra dalībvalsts nodrošina to, ka zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā, pavada kādā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem ne vairāk kā 8. punktā paredzēto dienu skaitu, kad uz šiem kuģiem ir zvejas rīki, kas pieder kādai no 4.1. punktā minētajām grupām.

7.   Izņēmumi

Dalībvalsts no apgabalā pavadāmo dienu skaita, kas saskaņā ar šo pielikumu iedalīts kuģiem, kuri peld ar tās karogu, neatskaita nevienu dienu, kuru kuģis ir pavadījis apgabalā, taču nav zvejojis, jo ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai kuru kuģis ir pavadījis apgabalā, taču nav zvejojis, jo ir pārvadājis ievainotas personas neatliekamās medicīniskās palīdzības sniegšanai. Dalībvalsts viena mēneša laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas iesniedz Komisijai tā pamatojumu un kompetento iestāžu pierādījumus par ārkārtas situāciju.

ZVEJAS KUĢIEM IEDALĪTO DIENU SKAITS, KO TIE PAVADA ĀRPUS OSTAS

8.   Maksimālais dienu skaits

| 8.1. | Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2008. gada pārvaldības laikposmā dalībvalsts var atļaut ar tās karogu peldošam kuģim, uz kura ir kāds no 4.1. punktā norādītajām grupām piederošiem zvejas rīkiem, pavadīt jebkurā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, ir norādīts I tabulā. |
| --- | --- |

8.1.

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2008. gada pārvaldības laikposmā dalībvalsts var atļaut ar tās karogu peldošam kuģim, uz kura ir kāds no 4.1. punktā norādītajām grupām piederošiem zvejas rīkiem, pavadīt jebkurā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, ir norādīts I tabulā.

| 8.2. | Zvejojot Kategatā, vienu dienu, kas pavadīta apgabalā laika posmā no 2008. gada 1. februāra līdz 2008. gada 30. aprīlim, uzskaita kā 2,5 dienas. |
| --- | --- |

8.2.

Zvejojot Kategatā, vienu dienu, kas pavadīta apgabalā laika posmā no 2008. gada 1. februāra līdz 2008. gada 30. aprīlim, uzskaita kā 2,5 dienas.

| 8.3. | Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko zvejas kuģis saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties kādā no šā pielikuma 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem 2008. gada pārvaldības laikposmā saskaņā ar I tabulu, piemēro šādus īpašos nosacījumus.






  a) | Kuģim jāatbilst nosacījumiem, kas paredzēti 1. papildinājumā. |
| --- | --- | --- |

8.3.

Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko zvejas kuģis saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties kādā no šā pielikuma 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem 2008. gada pārvaldības laikposmā saskaņā ar I tabulu, piemēro šādus īpašos nosacījumus.

a)

Kuģim jāatbilst nosacījumiem, kas paredzēti 1. papildinājumā.

| b) | Kuģim ir jāatbilst visiem III pielikuma 2. papildinājuma nosacījumiem, un uz kuģa paturētajās nozvejās, kas novērtētas pēc dzīvsvara un reģistrētas Kopienas zvejas žurnālā, jābūt mazāk par 5 % mencu un vairāk par 70 % Norvēģijas omāru. |
| --- | --- |

b)

Kuģim ir jāatbilst visiem III pielikuma 2. papildinājuma nosacījumiem, un uz kuģa paturētajās nozvejās, kas novērtētas pēc dzīvsvara un reģistrētas Kopienas zvejas žurnālā, jābūt mazāk par 5 % mencu un vairāk par 70 % Norvēģijas omāru.

| c) | Uz kuģa paturētajās nozvejās ir mazāk par 5 % mencu. |
| --- | --- |

c)

Uz kuģa paturētajās nozvejās ir mazāk par 5 % mencu.

| d) | Uz kuģa paturētajās nozvejās ir mazāk par 5 % mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu. |
| --- | --- |

d)

Uz kuģa paturētajās nozvejās ir mazāk par 5 % mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu.

| e) | Uz kuģa paturētajās nozvejās ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 60 % jūras zeltplekstu. |
| --- | --- |

e)

Uz kuģa paturētajās nozvejās ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 60 % jūras zeltplekstu.

| f) | Uz kuģa paturētajās nozvejās ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 5 % akmeņplekstu un zaķzivju. |
| --- | --- |

f)

Uz kuģa paturētajās nozvejās ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 5 % akmeņplekstu un zaķzivju.

| g) | Kuģim jābūt aprīkotam ar vairāksienu tīklu, kura linuma acs izmērs ir ≤ 110 mm, un tas ārpus ostas viena reizē drīkst pavadīt ne vairāk kā 24 stundas. |
| --- | --- |

g)

Kuģim jābūt aprīkotam ar vairāksienu tīklu, kura linuma acs izmērs ir ≤ 110 mm, un tas ārpus ostas viena reizē drīkst pavadīt ne vairāk kā 24 stundas.

| h) | Kuģim jāpeld ar tādas dalībvalsts karogu un ir jābūt reģistrētam tādā dalībvalstī, kurā ir izstrādāta Komisijas apstiprināta sistēma automātiskai zvejas licences apturēšanai par to kuģu pārkāpumiem, kuri atbilst šim īpašajam nosacījumam. Ja bez izmaiņām turpina piemērot automātiskās apturēšanas sistēmu, ko Komisija apstiprinājusi jau iepriekš, dalībvalsts tikai paziņo Komisijai to, ka turpina piemērot apstiprināto sistēmu zvejas licenču automātiskai apturēšanai. |
| --- | --- |

h)

Kuģim jāpeld ar tādas dalībvalsts karogu un ir jābūt reģistrētam tādā dalībvalstī, kurā ir izstrādāta Komisijas apstiprināta sistēma automātiskai zvejas licences apturēšanai par to kuģu pārkāpumiem, kuri atbilst šim īpašajam nosacījumam. Ja bez izmaiņām turpina piemērot automātiskās apturēšanas sistēmu, ko Komisija apstiprinājusi jau iepriekš, dalībvalsts tikai paziņo Komisijai to, ka turpina piemērot apstiprināto sistēmu zvejas licenču automātiskai apturēšanai.

| i) | Kuģis 2003., 2004., 2005., 2006. vai 2007. gadā ir atradies apgabalā un uz tā ir bijuši zvejas rīki, kas pieder kādai no 4.1. punkta b) apakšpunktā minētajām grupām. Nozvejās, kas 2008. gadā paturētas uz kuģa katrā zvejas reisā, novērtētas pēc dzīvsvara un reģistrētas Kopienas zvejas žurnālā, ir mazāk par 5 % mencu. Pārvaldības laikposmā uz kuģa, kas izmanto šo noteikumu, nedrīkst atrasties zvejas rīki, kas nav 4.1. punkta b) apakšpunkta iii) vai iv) punktā norādītie zvejas rīki. |
| --- | --- |

i)

Kuģis 2003., 2004., 2005., 2006. vai 2007. gadā ir atradies apgabalā un uz tā ir bijuši zvejas rīki, kas pieder kādai no 4.1. punkta b) apakšpunktā minētajām grupām. Nozvejās, kas 2008. gadā paturētas uz kuģa katrā zvejas reisā, novērtētas pēc dzīvsvara un reģistrētas Kopienas zvejas žurnālā, ir mazāk par 5 % mencu. Pārvaldības laikposmā uz kuģa, kas izmanto šo noteikumu, nedrīkst atrasties zvejas rīki, kas nav 4.1. punkta b) apakšpunkta iii) vai iv) punktā norādītie zvejas rīki.

| j) | Kuģim ir jāatbilst 2. papildinājumā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

j)

Kuģim ir jāatbilst 2. papildinājumā paredzētajiem nosacījumiem.

| k) | Nozvejā, kas paturēta uz kuģa laikposmā no maija līdz oktobrim, ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 60 % jūras zeltplekstu. Vismaz 55 % no maksimālā dienu skaita, kas pieejams saskaņā ar šo īpašo nosacījumu, izmanto apgabalā uz austrumiem no 04o30' W laikposmā no maija līdz oktobrim ieskaitot. |
| --- | --- |

k)

Nozvejā, kas paturēta uz kuģa laikposmā no maija līdz oktobrim, ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 60 % jūras zeltplekstu. Vismaz 55 % no maksimālā dienu skaita, kas pieejams saskaņā ar šo īpašo nosacījumu, izmanto apgabalā uz austrumiem no 04o30' W laikposmā no maija līdz oktobrim ieskaitot.

| l) | Kuģim jāatbilst 3. papildinājumā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

l)

Kuģim jāatbilst 3. papildinājumā paredzētajiem nosacījumiem.

| 8.4. | Lai saskaņā ar 8.3. punkta c), d), e), f) vai k) apakšpunkta īpašajiem nosacījumiem drīkstētu zvejot kādā no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuģis vai arī tāds kuģis vai kuģi, ko tas ir aizstājis un kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un atbilst jebkuram no šiem īpašajiem nosacījumiem saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, reģistrē nozveju, norādot, ka uz kuģa paturētās nozvejas, kas novērtētas pēc dzīvsvara un reģistrētas Kopienas zvejas žurnālā, 2002. gadā atbilda nosacījumiem par nozveju sastāvu, kā paredzēts šādos īpašos nosacījumos konkrētajam ģeogrāfiskajam apgabalam.
  Alternatīva ir tāda, ka kuģis katrā zvejas reisā 2008. gada pārvaldības laikposmā izpilda nosacījumus par nozveju sastāvu, kas paredzēts attiecīgajā īpašajā nosacījumā, kā arī piedalās novērotāju izvietošanas plānā, ko attiecīgā kuģa karoga valsts ir iesniegusi Komisijai apstiprināšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.
  Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašniekiem un nav zvejas kuģa apkalpes locekļi. |
| --- | --- |

8.4.

Lai saskaņā ar 8.3. punkta c), d), e), f) vai k) apakšpunkta īpašajiem nosacījumiem drīkstētu zvejot kādā no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuģis vai arī tāds kuģis vai kuģi, ko tas ir aizstājis un kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un atbilst jebkuram no šiem īpašajiem nosacījumiem saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, reģistrē nozveju, norādot, ka uz kuģa paturētās nozvejas, kas novērtētas pēc dzīvsvara un reģistrētas Kopienas zvejas žurnālā, 2002. gadā atbilda nosacījumiem par nozveju sastāvu, kā paredzēts šādos īpašos nosacījumos konkrētajam ģeogrāfiskajam apgabalam.

Alternatīva ir tāda, ka kuģis katrā zvejas reisā 2008. gada pārvaldības laikposmā izpilda nosacījumus par nozveju sastāvu, kas paredzēts attiecīgajā īpašajā nosacījumā, kā arī piedalās novērotāju izvietošanas plānā, ko attiecīgā kuģa karoga valsts ir iesniegusi Komisijai apstiprināšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašniekiem un nav zvejas kuģa apkalpes locekļi.

| 8.5. | Dalībvalsts iedalīto zvejas piepūli 2008. gada pārvaldības laikposmā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu karoga valsts jebkuram kuģim, kas atbilst kādai no 1. tabulā minētajām zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu kombinācijām, var atļaut jebkurā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem pavadīt maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no tabulā noteiktā, ja ir ievērots attiecīgajai kombinācijai noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.
  Katrai ģeogrāfiskā apgabala, zvejas rīku un īpašo nosacījumu kombinācijai paredzētais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālās zvejas piepūļu summu, kas piešķirtas kuģiem, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un atbilst konkrētajai kombinācijai. Ja šis punkts nav ticis piemērots, individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu. |
| --- | --- |

8.5.

Dalībvalsts iedalīto zvejas piepūli 2008. gada pārvaldības laikposmā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu karoga valsts jebkuram kuģim, kas atbilst kādai no 1. tabulā minētajām zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu kombinācijām, var atļaut jebkurā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem pavadīt maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no tabulā noteiktā, ja ir ievērots attiecīgajai kombinācijai noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.

Katrai ģeogrāfiskā apgabala, zvejas rīku un īpašo nosacījumu kombinācijai paredzētais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālās zvejas piepūļu summu, kas piešķirtas kuģiem, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un atbilst konkrētajai kombinācijai. Ja šis punkts nav ticis piemērots, individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu.

| 8.6. | Zvejas dienu skaita pārdalīšanu, kas minēta 8.5. punktā, veic, lai efektīvāk izmantotu zvejas iespējas vai lai sekmētu zvejas praksi, ko raksturo mazāki izmetumi un zemāka zivju mazuļu un pieaugušu zivju mirstība. Tādu praksi var noteikt zvejas plānos, kas izstrādāti, sadarbojoties ar zivsaimniecības nozari, vajadzības gadījumā tajos iekļaujot:






  a) | īpašu mērķi samazināt mencu izmetumus līdz apjomam, kas nepārsniedz 10 % no mencu nozvejas; |
| --- | --- | --- |

8.6.

Zvejas dienu skaita pārdalīšanu, kas minēta 8.5. punktā, veic, lai efektīvāk izmantotu zvejas iespējas vai lai sekmētu zvejas praksi, ko raksturo mazāki izmetumi un zemāka zivju mazuļu un pieaugušu zivju mirstība. Tādu praksi var noteikt zvejas plānos, kas izstrādāti, sadarbojoties ar zivsaimniecības nozari, vajadzības gadījumā tajos iekļaujot:

a)

īpašu mērķi samazināt mencu izmetumus līdz apjomam, kas nepārsniedz 10 % no mencu nozvejas;

| b) | zvejas slēgšanu uzreiz pēc paziņojuma saņemšanas zivju mazuļu un nārstošanas dēļ; |
| --- | --- |

b)

zvejas slēgšanu uzreiz pēc paziņojuma saņemšanas zivju mazuļu un nārstošanas dēļ;

| c) | pasākumus, lai ierobežotu mencu nozveju; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, lai ierobežotu mencu nozveju;

| d) | jaunu atlasīšanas ierīču izmēģināšanu; |
| --- | --- |

d)

jaunu atlasīšanas ierīču izmēģināšanu;

| e) | pietiekamu novērotāju veiktu pārraudzību un |
| --- | --- |

e)

pietiekamu novērotāju veiktu pārraudzību un

| f) | turpmāku pasākumu un ziņošanas mehānismu. |
| --- | --- |

f)

turpmāku pasākumu un ziņošanas mehānismu.

| 8.7. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 8.5. punktā izklāstītos nosacījumus, elektroniskā formātā iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, par katru I tabulā minēto ģeogrāfisko apgabalu, zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu kombināciju pievienojot aprēķinus, kuru pamatā ir:






  a) | zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts katra kuģa Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

8.7.

Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 8.5. punktā izklāstītos nosacījumus, elektroniskā formātā iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, par katru I tabulā minēto ģeogrāfisko apgabalu, zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu kombināciju pievienojot aprēķinus, kuru pamatā ir:

a)

zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts katra kuģa Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda;

| b) | šo kuģu 2002. gada nozvejas reģistrs, kurā norādīts 8.3. punkta c), d), e), f) vai k) apakšpunkta īpašajos noteikumos paredzētais nozvejas sastāvs, ja šie kuģi atbilst šādiem īpašiem nosacījumiem un ja tie nav iesaistīti 8.4. punktā minētajos novērotāju izvietošanas plānos; |
| --- | --- |

b)

šo kuģu 2002. gada nozvejas reģistrs, kurā norādīts 8.3. punkta c), d), e), f) vai k) apakšpunkta īpašajos noteikumos paredzētais nozvejas sastāvs, ja šie kuģi atbilst šādiem īpašiem nosacījumiem un ja tie nav iesaistīti 8.4. punktā minētajos novērotāju izvietošanas plānos;

| c) | to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 8.5. punktu. |
| --- | --- |

c)

to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 8.5. punktu.

Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var atļaut dalībvalstij izmantot 8.5. punktā paredzētos nosacījumus.

| 8.8. | Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko kuģis 2008. gada pārvaldības laikposmā saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties kādā no 2.1. punktā minēto ģeogrāfisko apgabalu kombinācijām, nedrīkst pārsniegt lielāko dienu skaitu, ko kuģis drīkst uzturēties kādā no apgabaliem, kas veido attiecīgo kombināciju. |
| --- | --- |

8.8.

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko kuģis 2008. gada pārvaldības laikposmā saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties kādā no 2.1. punktā minēto ģeogrāfisko apgabalu kombinācijām, nedrīkst pārsniegt lielāko dienu skaitu, ko kuģis drīkst uzturēties kādā no apgabaliem, kas veido attiecīgo kombināciju.

| 8.9. | Dienu, kas pavadīta kādā no šā pielikuma 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, atskaita no kopējā dienu skaita, kuru kādā no IIC pielikuma 1. punktā noteiktajiem apgabaliem drīkst pavadīt kuģis, kas izmanto šā pielikuma 4.1. punktā un IIC pielikuma 3. punktā minētos zvejas rīkus. |
| --- | --- |

8.9.

Dienu, kas pavadīta kādā no šā pielikuma 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, atskaita no kopējā dienu skaita, kuru kādā no IIC pielikuma 1. punktā noteiktajiem apgabaliem drīkst pavadīt kuģis, kas izmanto šā pielikuma 4.1. punktā un IIC pielikuma 3. punktā minētos zvejas rīkus.

| 8.10. | Ja kuģis zvejas reisā šķērso divus vai vairākus ģeogrāfiskos apgabalus, kas minēti 2. punktā, dienu uzskata par pavadītu apgabalā, kur attiecīgajā dienā proporcionāli ir pavadīts vairāk laika. |
| --- | --- |

8.10.

Ja kuģis zvejas reisā šķērso divus vai vairākus ģeogrāfiskos apgabalus, kas minēti 2. punktā, dienu uzskata par pavadītu apgabalā, kur attiecīgajā dienā proporcionāli ir pavadīts vairāk laika.

9.   Pārvaldības laikposmi

| 9.1. | Dalībvalsts var sadalīt I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu pa pārvaldības laikposmiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus. |
| --- | --- |

9.1.

Dalībvalsts var sadalīt I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu pa pārvaldības laikposmiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.

| 9.2. | Dienu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt jebkurā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem pārvaldības laikposmā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. |
| --- | --- |

9.2.

Dienu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt jebkurā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem pārvaldības laikposmā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.

| 9.3. | Jebkurā pārvaldības laikposmā kuģim, kas ir izmantojis tam iedalīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu, ir jāpaliek ostā vai ārpus kāda no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem līdz pārvaldības laikposma beigām, ja vien tas neizmanto tikai nereglamentētus zvejas rīkus, kas aprakstīti 19. punktā. |
| --- | --- |

9.3.

Jebkurā pārvaldības laikposmā kuģim, kas ir izmantojis tam iedalīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu, ir jāpaliek ostā vai ārpus kāda no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem līdz pārvaldības laikposma beigām, ja vien tas neizmanto tikai nereglamentētus zvejas rīkus, kas aprakstīti 19. punktā.

10.   Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību izbeigšanu

| 10.1. | Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2002. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 (1) 7. pantam vai ko izraisījuši citi apstākļi, par kuriem dalībvalstis ir pienācīgi ziņojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga valsts atļauju kādā no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no 4.1. punktā minētajiem zvejas rīkiem.
  Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā 2001. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2001. gadā īstenoja visi kuģu, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku.
  Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.
  Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 5.2. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu papildu dienas jūrā. |
| --- | --- |

10.1.

Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2002. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 (1) 7. pantam vai ko izraisījuši citi apstākļi, par kuriem dalībvalstis ir pienācīgi ziņojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga valsts atļauju kādā no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no 4.1. punktā minētajiem zvejas rīkiem.

Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā 2001. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2001. gadā īstenoja visi kuģu, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku.

Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.

Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 5.2. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu papildu dienas jūrā.

| 10.2. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 10.1. punktā minēto iedalīto zvejas piepūli, iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus elektroniskā formātā, par katru I tabulā minēto ģeogrāfisko apgabalu, zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu kombināciju norādot aprēķinus, kuru pamatā ir:






  a) | zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts šo kuģu Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

10.2.

Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 10.1. punktā minēto iedalīto zvejas piepūli, iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus elektroniskā formātā, par katru I tabulā minēto ģeogrāfisko apgabalu, zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu kombināciju norādot aprēķinus, kuru pamatā ir:

a)

zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts šo kuģu Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda;

| b) | šo kuģu veiktā zvejas darbība 2001. gadā, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai ģeogrāfiskā apgabala, zvejas rīku grupas un, ja nepieciešams, īpašo nosacījumu kombinācijai. |
| --- | --- |

b)

šo kuģu veiktā zvejas darbība 2001. gadā, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai ģeogrāfiskā apgabala, zvejas rīku grupas un, ja nepieciešams, īpašo nosacījumu kombinācijai.

| 10.3. | Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt šai dalībvalstij 8.1. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

10.3.

Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt šai dalībvalstij 8.1. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

| 10.4. | Dalībvalsts 2008. gada pārvaldības laikposmā šīs papildu dienas jūrā var no jauna iedalīt visiem kuģiem, kas paliek flotē un kas atbilst attiecīgajai ģeogrāfiskā apgabala, zvejas rīku un īpašo nosacījumu kombinācijai, vai daļai kuģu, mutatis mutandis piemērojot 8.5. un 8.7. punktā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

10.4.

Dalībvalsts 2008. gada pārvaldības laikposmā šīs papildu dienas jūrā var no jauna iedalīt visiem kuģiem, kas paliek flotē un kas atbilst attiecīgajai ģeogrāfiskā apgabala, zvejas rīku un īpašo nosacījumu kombinācijai, vai daļai kuģu, mutatis mutandis piemērojot 8.5. un 8.7. punktā izklāstītos nosacījumus.

| 10.5. | Papildu dienu skaits, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, tiek saglabāts 2008. gadā. |
| --- | --- |

10.5.

Papildu dienu skaits, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, tiek saglabāts 2008. gadā.

11.   Dienu skaita grozīšana, ja konstatēta jūras zeltplekstes un jūrasmēles zvejas iespēju neatbilstība 2.1. punkta b) apakšpunktā minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā

| 11.1. | Dienu skaitu jūrā, kuru dalībvalsts kuģim ir atļāvusi pavadīt ģeogrāfiskajā apgabalā, kas noteikts 2.1. punkta b) apakšpunktā, un zvejot jūras zeltplekstes un jūrasmēles, izmantojot kādu no paredzētajiem zvejas rīku grupu un īpašu nosacījumu kopumiem, Komisija var grozīt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru, ja tāds grozījums ir vajadzīgs, lai dalībvalsts varētu nozvejot savu kvotu: | 4.1. punkta a) apakšpunkta iv) punkts/nav; |
| --- | --- | --- |

11.1.

Dienu skaitu jūrā, kuru dalībvalsts kuģim ir atļāvusi pavadīt ģeogrāfiskajā apgabalā, kas noteikts 2.1. punkta b) apakšpunktā, un zvejot jūras zeltplekstes un jūrasmēles, izmantojot kādu no paredzētajiem zvejas rīku grupu un īpašu nosacījumu kopumiem, Komisija var grozīt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru, ja tāds grozījums ir vajadzīgs, lai dalībvalsts varētu nozvejot savu kvotu:

4.1. punkta a) apakšpunkta iv) punkts/nav;

| | 4.1. punkta b) apakšpunkta i) punkts/nav; |
| --- | --- |

4.1. punkta b) apakšpunkta i) punkts/nav;

| | 4.1. punkta b) apakšpunkta iii) punkts/nav; |
| --- | --- |

4.1. punkta b) apakšpunkta iii) punkts/nav;

| | 4.1. punkta b) apakšpunkta iv) punkts/nav; |
| --- | --- |

4.1. punkta b) apakšpunkta iv) punkts/nav;

| | 4.1. punkta d) apakšpunkts/8.3. punkta c) apakšpunkts. |
| --- | --- |

4.1. punkta d) apakšpunkts/8.3. punkta c) apakšpunkts.

| 11.2. | dalībvalstis, kuras vēlas izmantot 11.1. punktā paredzēto grozīšanas iespēju, iesniedz lūgumu komisijai, kurā ietver ziņojumus elektroniskā formā par jūras zeltplekstu un jūrasmēļu kvotas izlietojumu līdz 2008. gada 31. jūlijam un zvejas piepūli, ko izmanto kuģi, kas peld ar attiecīgās valsts karogu. |
| --- | --- |

11.2.

dalībvalstis, kuras vēlas izmantot 11.1. punktā paredzēto grozīšanas iespēju, iesniedz lūgumu komisijai, kurā ietver ziņojumus elektroniskā formā par jūras zeltplekstu un jūrasmēļu kvotas izlietojumu līdz 2008. gada 31. jūlijam un zvejas piepūli, ko izmanto kuģi, kas peld ar attiecīgās valsts karogu.

12.   Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai novērotāju izvietošanai

| 12.1. | Pamatojoties uz pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 4.1. punktā minētajām grupām.
  Šāda programma jo īpaši ir vērsta uz izmetumu apjomu un nozvejas sastāvu, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas obligātajām un paplašinātajām programmām noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 1543/2000 (2), Komisijas Regulā (EK) Nr. 1639/2001 (3) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1581/2004 (4).
  Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka un nav zvejas kuģa apkalpes locekļi. |
| --- | --- |

12.1.

Pamatojoties uz pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 4.1. punktā minētajām grupām.

Šāda programma jo īpaši ir vērsta uz izmetumu apjomu un nozvejas sastāvu, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas obligātajām un paplašinātajām programmām noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 1543/2000 (2), Komisijas Regulā (EK) Nr. 1639/2001 (3) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1581/2004 (4).

Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka un nav zvejas kuģa apkalpes locekļi.

| 12.2. | Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 12.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz Komisijai pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas aprakstu. |
| --- | --- |

12.2.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 12.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz Komisijai pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.

| 12.3. | Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 8.1. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas novērotāju izvietošanas programma. |
| --- | --- |

12.3.

Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 8.1. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas novērotāju izvietošanas programma.

| 12.4. | Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi šādu dalībvalsts iesniegtu programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma. |
| --- | --- |

12.4.

Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi šādu dalībvalsts iesniegtu programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

| 12.5. | Pamatojoties uz izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir uzlabot datu precizitāti, Komisija laikposmam no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim var iedalīt dalībvalstīm sešas papildu dienas, ko 2.1. punkta c) apakšpunktā minētajā apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura ir 4.1. punkta a) apakšpunkta iv) un v) punktā minētie zvejas rīki. |
| --- | --- |

12.5.

Pamatojoties uz izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir uzlabot datu precizitāti, Komisija laikposmam no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim var iedalīt dalībvalstīm sešas papildu dienas, ko 2.1. punkta c) apakšpunktā minētajā apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura ir 4.1. punkta a) apakšpunkta iv) un v) punktā minētie zvejas rīki.

| 12.6. | Pamatojoties uz izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir uzlabot datu precizitāti, Komisija laikposmam no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim var iedalīt dalībvalstīm divpadsmit papildu dienas, ko 2.1. punkta c) apakšpunktā minētajā apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura ir ir 4.1. punktā minētie zvejas rīki, izņemot 4.1. punkta a) apakšpunkta iv) v) punktā minētos zvejas rīkus. |
| --- | --- |

12.6.

Pamatojoties uz izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir uzlabot datu precizitāti, Komisija laikposmam no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim var iedalīt dalībvalstīm divpadsmit papildu dienas, ko 2.1. punkta c) apakšpunktā minētajā apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura ir ir 4.1. punktā minētie zvejas rīki, izņemot 4.1. punkta a) apakšpunkta iv) v) punktā minētos zvejas rīkus.

| 12.7. | Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 12.5. un 12.6. punktā minēto iedalīto zvejas piepūli, iesniedz Komisijai aprakstu par izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir uzlabot datu precizitāti un kurš pārsniedz saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem spēkā esošās prasības. Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var apstiprināt dalībvalsts priekšlikumu par izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir uzlabot datu precizitāti, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

12.7.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 12.5. un 12.6. punktā minēto iedalīto zvejas piepūli, iesniedz Komisijai aprakstu par izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir uzlabot datu precizitāti un kurš pārsniedz saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem spēkā esošās prasības. Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var apstiprināt dalībvalsts priekšlikumu par izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir uzlabot datu precizitāti, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

| 12.8. | Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu datu precizitātes uzlabošanas izmēģinājuma projektu, un ja dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par pastiprinātas novērošanas programmas turpināšanu četras nedēļas pirms attiecīgā laika posma sākuma, uz kuru konkrētā programma attiecas. |
| --- | --- |

12.8.

Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu datu precizitātes uzlabošanas izmēģinājuma projektu, un ja dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par pastiprinātas novērošanas programmas turpināšanu četras nedēļas pirms attiecīgā laika posma sākuma, uz kuru konkrētā programma attiecas.

| 12.9. | Komisija 2008. gada pārvaldības laikposmā var atļaut dalībvalstīm pēc apspriešanās ar STECF un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru piešķirt līdz divpadsmit papildu dienām jūrā kuģiem, kas peld ar attiecīgās valsts karogu, kuri atrodas jebkurā no ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas noteikti 2. punktā, un uz kuriem atrodas 4.1. punktā minētās zvejas rīku grupas, tikai tad, ja minēto kuģu īpašnieki apņemas pildīt izmetumu samazināšanas plānu.
  Minētajā plānā īpašu uzmanību pievērš apjomiem, kādos izmet mencas vai citu sugu zivis, ar kurām ir saistītas līdzīgas problēmas, piemēram, jūras zeltplekstes un jūrasmēles, un attiecībā uz kurām ir pieņemts pārvaldības plāns vai atjaunošanas plāns, un tajā ietver:






  a) | pasākumus, kas paredzēti, lai zvejas laikā veicinātu izvairīšanos no attiecīgo zivju sugu mazuļiem un nārstojošām zivīm; |
| --- | --- | --- |

12.9.

Komisija 2008. gada pārvaldības laikposmā var atļaut dalībvalstīm pēc apspriešanās ar STECF un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru piešķirt līdz divpadsmit papildu dienām jūrā kuģiem, kas peld ar attiecīgās valsts karogu, kuri atrodas jebkurā no ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas noteikti 2. punktā, un uz kuriem atrodas 4.1. punktā minētās zvejas rīku grupas, tikai tad, ja minēto kuģu īpašnieki apņemas pildīt izmetumu samazināšanas plānu.

Minētajā plānā īpašu uzmanību pievērš apjomiem, kādos izmet mencas vai citu sugu zivis, ar kurām ir saistītas līdzīgas problēmas, piemēram, jūras zeltplekstes un jūrasmēles, un attiecībā uz kurām ir pieņemts pārvaldības plāns vai atjaunošanas plāns, un tajā ietver:

a)

pasākumus, kas paredzēti, lai zvejas laikā veicinātu izvairīšanos no attiecīgo zivju sugu mazuļiem un nārstojošām zivīm;

| b) | tehnisku pasākumu izmēģināšanu un ieviešanu, lai uzlabotu attiecīgo sugu atlasi; |
| --- | --- |

b)

tehnisku pasākumu izmēģināšanu un ieviešanu, lai uzlabotu attiecīgo sugu atlasi;

| c) | lielāku attiecīgās flotes novērošanas apjomu; |
| --- | --- |

c)

lielāku attiecīgās flotes novērošanas apjomu;

| d) | mehānismu, lai regulāri sniegtu datus Komisijai un lai katru gadu pārraudzītu plāna rezultātus. |
| --- | --- |

d)

mehānismu, lai regulāri sniegtu datus Komisijai un lai katru gadu pārraudzītu plāna rezultātus.

| 12.10. | Dalībvalstis, kuras vēlas izmantot 12.9. punktā minētos papildu dienu piešķīrumus, iesniedz Komisijai izmetumu samazināšanas plāna aprakstu un to kuģu sarakstu, kas peld ar attiecīgās valsts karogu un kuri būs iesaistīti minētā plāna izpildē. |
| --- | --- |

12.10.

Dalībvalstis, kuras vēlas izmantot 12.9. punktā minētos papildu dienu piešķīrumus, iesniedz Komisijai izmetumu samazināšanas plāna aprakstu un to kuģu sarakstu, kas peld ar attiecīgās valsts karogu un kuri būs iesaistīti minētā plāna izpildē.

| 12.11. | Ja 2008. gada pārvaldības laikposmā minēto kuģu īpašnieki piedalās mencu zvejas ierobežošanas bāzes flotes programmā, kas paredzēta 12.13. punktā, pēc Komisijas sniegtas atļaujas dalībvalsts var piešķirt:






  a) | 12 papildu dienas jūrā – kuģiem, kas peld ar tās karogu, kuri atrodas 2.1. punkta b) apakšpunktā minētajā apgabalā un uz kuriem atrodas kāda no 4.1. punktā minētajām zvejas rīku grupām; vai |
| --- | --- | --- |

12.11.

Ja 2008. gada pārvaldības laikposmā minēto kuģu īpašnieki piedalās mencu zvejas ierobežošanas bāzes flotes programmā, kas paredzēta 12.13. punktā, pēc Komisijas sniegtas atļaujas dalībvalsts var piešķirt:

a)

12 papildu dienas jūrā – kuģiem, kas peld ar tās karogu, kuri atrodas 2.1. punkta b) apakšpunktā minētajā apgabalā un uz kuriem atrodas kāda no 4.1. punktā minētajām zvejas rīku grupām; vai

| b) | 10 papildu dienas jūrā – kuģiem, kas peld ar tās karogu, kuri atrodas 2.1. punkta d) apakšpunktā minētajā apgabalā un uz kuriem atrodas kāda no 4.1. punktā minētajām zvejas rīku grupām; |
| --- | --- |

b)

10 papildu dienas jūrā – kuģiem, kas peld ar tās karogu, kuri atrodas 2.1. punkta d) apakšpunktā minētajā apgabalā un uz kuriem atrodas kāda no 4.1. punktā minētajām zvejas rīku grupām;

Kuģiem, kas piedalās mencu zvejas ierobežošanas bāzes flotes programmā, ir jāsasniedz specifisks mērķis – samazināt mencu izmetumus līdz mazāk nekā 10 % no mencu nozvejas. Mencu zvejas ierobežošanas bāzes flotes programma būtu jāizpilda vismaz 10 % apjomā.

| 12.12. | 12.11. punktā minētos dienu piešķīrumus var noteikt papildus piešķīrumiem, kas minēti 12.9. punktā. |
| --- | --- |

12.12.

12.11. punktā minētos dienu piešķīrumus var noteikt papildus piešķīrumiem, kas minēti 12.9. punktā.

| 12.13. | Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 12.11. punktā minētos piešķīrumus, iesniedz Komisijai savu mencu zvejas ierobežošanas bāzes flotes programmas aprakstu un to kuģu sarakstu, kuri peld ar attiecīgās valsts karogu un kuri būs iesaistīti minētajā programmā. To kuģu skaits, kuri piedalās mencu zvejas ierobežošanas bāzes flotes programmā, ir tik liels, ka to spēja, izteikta kW, kopā nepārsniedz 10 % no kW izteiktas kopējās visu to kuģu spējas, kuri ietilpst tajā pašā zvejas rīku kategorijā. |
| --- | --- |

12.13.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 12.11. punktā minētos piešķīrumus, iesniedz Komisijai savu mencu zvejas ierobežošanas bāzes flotes programmas aprakstu un to kuģu sarakstu, kuri peld ar attiecīgās valsts karogu un kuri būs iesaistīti minētajā programmā. To kuģu skaits, kuri piedalās mencu zvejas ierobežošanas bāzes flotes programmā, ir tik liels, ka to spēja, izteikta kW, kopā nepārsniedz 10 % no kW izteiktas kopējās visu to kuģu spējas, kuri ietilpst tajā pašā zvejas rīku kategorijā.

| 12.14. | Pamatojoties uz minēto aprakstu un 12.13. punktā minēto sarakstu un pēc apspriešanās ar STECF, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru var atļaut dalībvalstīm piemērot 12.11. punktā izklāstītos noteikumus. |
| --- | --- |

12.14.

Pamatojoties uz minēto aprakstu un 12.13. punktā minēto sarakstu un pēc apspriešanās ar STECF, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru var atļaut dalībvalstīm piemērot 12.11. punktā izklāstītos noteikumus.

13.   Īpaši nosacījumi dienu iedalīšanai

| 13.1. | Īpašajā zvejas atļaujā, kas minēta 5.1. punktā, kuģim, kurš izmanto kādu no 8.3. punktā noteiktajiem īpašajiem nosacījumiem, norāda šādus nosacījumus. |
| --- | --- |

13.1.

Īpašajā zvejas atļaujā, kas minēta 5.1. punktā, kuģim, kurš izmanto kādu no 8.3. punktā noteiktajiem īpašajiem nosacījumiem, norāda šādus nosacījumus.

| 13.2. | Ja kuģim dienu skaitu iedala sakarā ar atbilstību kādam no 8.3. punkta b), c), d), e), f) , k) vai i) apakšpunktā minētiem īpašajiem nosacījumiem, šis kuģis nozvejo un patur uz kuģa ne vairāk kā attiecīgajos punktos minēto sugu procentuālo daudzumu. Kuģis nepārkrauj zivis citā kuģī. Ja kuģis neievēro kādu no šiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

13.2.

Ja kuģim dienu skaitu iedala sakarā ar atbilstību kādam no 8.3. punkta b), c), d), e), f) , k) vai i) apakšpunktā minētiem īpašajiem nosacījumiem, šis kuģis nozvejo un patur uz kuģa ne vairāk kā attiecīgajos punktos minēto sugu procentuālo daudzumu. Kuģis nepārkrauj zivis citā kuģī. Ja kuģis neievēro kādu no šiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem.

I tabula

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis 2008. gadā var pavadīt apgabalā, izmantojot konkrētus zvejas rīkus

| | Apgabals noteikts šādā punktā |
| --- | --- |
| Zvejas rīks (4.1. punkts) | Īpašais nosacījums (8. punkts) | Nosaukums (5) | 2.1.a
  Kategats | 2.1.b
  i) — Skageraks
  ii) — EK ūdeņi IIa, IVa, b, c zonā
  iii) — VIId | 2.1.c
  VIIa | 2.1.d
  VIa |
| i) | ii) | iii) |
| a.i | | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 16 un < 32 mm | 228 | 228 (6) | 228 | 228 |
| a.ii | | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 70 un < 90 mm | n.a. | n.a. | 184 | 199 | 184 | 204 |
| a.iii | | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 90 un < 100 mm | 71 | 86 | 188 | 227 | 227 |
| a.iv | | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm | 103 | 86 | 86 | 69 |
| a.v | | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm | 103 | 86 | 114 | 70 |
| a.iii | 8.3(a) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 90 un < 100 mm ar 120 mm kvadrātveida linuma acu logu (1. papildinājums) | 126 | 126 | 227 | 227 | 227 |
| a.iv | 8.3(a) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm ar 120 mm kvadrātveida linuma acu logu (1. papildinājums) | 137 | 137 | 103 | 114 | 91 |
| a.v | 8.3(a) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm ar 120 mm kvadrātveida linuma acu logu (1. papildinājums) | 137 | 137 | 103 | 114 | 91 |
| a.v. | 8.3(j) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm ar 140 mm kvadrātveida linuma acu logu (2. papildinājums) | 149 | 149 | 115 | 126 | 103 |
| a.ii | 8.3(b) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥70 un <90 mm un kuri atbilst III pielikuma 2. papildinājuma nosacījumiem | Neierob. | Neierobežots | Neierob. | Neierob. |
| a.ii | 8.3(c) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 70 un < 90 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu | n.a. | n.a. | 215 | 227 | 204 | 227 |
| a.iii | 8.3(l) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 90un < 100 mm un kuri atbilst 3. papildinājuma nosacījumiem | 132 | 132 | 238 | 238 | 238 |
| a.iv | 8.3(c) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu | 148 | 148 | 148 | 148 |
| a.v | 8.3(c) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu | 160 | 160 | 160 | 160 |
| a.iv | 8.3(k) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 60 % jūras zeltplekstu | n.a. | n.a. | 166 | n.a. |
| a.v | 8.3(k) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 60 % jūras zeltplekstu | n.a. | n.a. | 178 | n.a. |
| a.v | 8.3(h) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm un kurus izmanto saskaņā ar zvejas licenču automātiskas apturēšanas sistēmu | 115 | 115 | 126 | 103 |
| a.ii | 8.3(d) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 70 un < 90 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu | 280 | 280 | 280 | 252 |
| a.iii | 8.3(d) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 90 un < 100 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu | Neierob. | Neierob. | 280 | 280 | 280 |
| a.iv | 8.3(d) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ≥100 un < 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu | Neierob. | Neierobežots | 276 | 276 |
| a.v | 8.3(d) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir > 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu | Neierob. | Neierobežots | Neierob. | 279 |
| a.v | 8.3(h)
  8.3(j) | Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir > 120 mm ar 140 mm kvadrātveida linuma acu logu (2. papildinājums) un kurus izmanto saskaņā ar zvejas licenču automātiskas apturēšanas sistēmu | n.a. | n.a. | 127 | 138 | 115 |
| b.i | | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 un < 90 mm | n.a. | 119 (6) | Neierob. | 132 | 143 (6) |
| b.ii | | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 90 un < 100 mm | n.a. | 143 (6) | Neierob. | 143 | 143 (6) |
| b.iii | | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm | n.a. | 129 | Neierob. | 143 | 143 |
| b.iv | | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm | n.a. | 129 | Neierob. | 143 | 143 |
| b.iii | 8.3(c) | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100un < 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu | n.a. | 155 | Neierob. | 155 | 155 |
| b.iii | 8.3(i) | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm un kurus izmanto kuģi, kas rāmja traļus ir lietojuši 2003., 2004., 2005. vai 2006. gadā | n.a. | 155 | Neierob. | 155 | 155 |
| b.iv | 8.3(c) | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu | n.a. | 155 | Neierob. | 155 | 155 |
| b.iv | 8.3(i) | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥120 mm un kurus izmanto kuģi, kas rāmja traļus ir lietojuši 2003., 2004., 2005. vai 2006. gadā. | n.a. | 155 | Neierob. | 155 | 155 |
| b.iv | 8.3(e) | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 60 % jūras zeltplekstu | n.a. | 155 | Neierob. | 155 | 155 |
| c.i | | Žaunu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir < 110 mm | 140 | 140 | 140 | 140 |
| c.ii | | Žaunu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 110 mm un < 150 mm | 140 | 126 | 140 | 140 |
| c.iii | | Žaunu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 150 mm un < 220 mm | 140 | 117 | 115 | 140 |
| c.iv | | Žaunu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 220 mm | 140 | 140 | 140 | 140 |
| d | | Vairāksienu tīkli | 140 | 140 | 140 | 140 |
| c.iii | 8.3(f) | Žaunu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 220 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 5 % akmeņplekstu un zaķzivju | 162 | 140 | 162 | 140 | 140 | 140 |
| d | 8.3(g) | Vairāksienu tīkli ar linuma acs izmēru < 110 mm. Kuģis ārpus ostas pavada ne vairāk kā 24 stundas. | 140 | 140 | 185 (7) | 140 | 140 |
| e | | Āķu jedas | 173 | 173 | 173 | 173 |

Apgabals noteikts šādā punktā

Zvejas rīks (4.1. punkts)

Īpašais nosacījums (8. punkts)

Nosaukums (5)

2.1.a

Kategats

2.1.b

i) — Skageraks

ii) — EK ūdeņi IIa, IVa, b, c zonā

iii) — VIId

2.1.c

VIIa

2.1.d

VIa

i)

ii)

iii)

a.i

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 16 un < 32 mm

228

228 (6)

228

228

a.ii

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 70 un < 90 mm

n.a.

n.a.

184

199

184

204

a.iii

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 90 un < 100 mm

71

86

188

227

227

a.iv

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm

103

86

86

69

a.v

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm

103

86

114

70

a.iii

8.3(a)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 90 un < 100 mm ar 120 mm kvadrātveida linuma acu logu (1. papildinājums)

126

126

227

227

227

a.iv

8.3(a)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm ar 120 mm kvadrātveida linuma acu logu (1. papildinājums)

137

137

103

114

91

a.v

8.3(a)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm ar 120 mm kvadrātveida linuma acu logu (1. papildinājums)

137

137

103

114

91

a.v.

8.3(j)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm ar 140 mm kvadrātveida linuma acu logu (2. papildinājums)

149

149

115

126

103

a.ii

8.3(b)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥70 un <90 mm un kuri atbilst III pielikuma 2. papildinājuma nosacījumiem

Neierob.

Neierobežots

Neierob.

Neierob.

a.ii

8.3(c)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 70 un < 90 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu

n.a.

n.a.

215

227

204

227

a.iii

8.3(l)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 90un < 100 mm un kuri atbilst 3. papildinājuma nosacījumiem

132

132

238

238

238

a.iv

8.3(c)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu

148

148

148

148

a.v

8.3(c)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu

160

160

160

160

a.iv

8.3(k)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 60 % jūras zeltplekstu

n.a.

n.a.

166

n.a.

a.v

8.3(k)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 60 % jūras zeltplekstu

n.a.

n.a.

178

n.a.

a.v

8.3(h)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm un kurus izmanto saskaņā ar zvejas licenču automātiskas apturēšanas sistēmu

115

115

126

103

a.ii

8.3(d)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 70 un < 90 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu

280

280

280

252

a.iii

8.3(d)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 90 un < 100 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu

Neierob.

Neierob.

280

280

280

a.iv

8.3(d)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ≥100 un < 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu

Neierob.

Neierobežots

276

276

a.v

8.3(d)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir > 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu

Neierob.

Neierobežots

Neierob.

279

a.v

8.3(h)

8.3(j)

Traļi vai dāņu vadi, kuru linuma acs izmērs ir > 120 mm ar 140 mm kvadrātveida linuma acu logu (2. papildinājums) un kurus izmanto saskaņā ar zvejas licenču automātiskas apturēšanas sistēmu

n.a.

n.a.

127

138

115

b.i

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 un < 90 mm

n.a.

119 (6)

Neierob.

132

143 (6)

b.ii

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 90 un < 100 mm

n.a.

143 (6)

Neierob.

143

143 (6)

b.iii

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm

n.a.

129

Neierob.

143

143

b.iv

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm

n.a.

129

Neierob.

143

143

b.iii

8.3(c)

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100un < 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu

n.a.

155

Neierob.

155

155

b.iii

8.3(i)

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 100 un < 120 mm un kurus izmanto kuģi, kas rāmja traļus ir lietojuši 2003., 2004., 2005. vai 2006. gadā

n.a.

155

Neierob.

155

155

b.iv

8.3(c)

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu

n.a.

155

Neierob.

155

155

b.iv

8.3(i)

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥120 mm un kurus izmanto kuģi, kas rāmja traļus ir lietojuši 2003., 2004., 2005. vai 2006. gadā.

n.a.

155

Neierob.

155

155

b.iv

8.3(e)

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥120 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 60 % jūras zeltplekstu

n.a.

155

Neierob.

155

155

c.i

Žaunu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir < 110 mm

140

140

140

140

c.ii

Žaunu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 110 mm un < 150 mm

140

126

140

140

c.iii

Žaunu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 150 mm un < 220 mm

140

117

115

140

c.iv

Žaunu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 220 mm

140

140

140

140

d

Vairāksienu tīkli

140

140

140

140

c.iii

8.3(f)

Žaunu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 220 mm un kuru nozvejā ir mazāk par 5 % mencu un vairāk par 5 % akmeņplekstu un zaķzivju

162

140

162

140

140

140

d

8.3(g)

Vairāksienu tīkli ar linuma acs izmēru < 110 mm. Kuģis ārpus ostas pavada ne vairāk kā 24 stundas.

140

140

185 (7)

140

140

e

Āķu jedas

173

173

173

173

n.a. = “neattiecas”

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

15.   Dienu nodevumi starp zvejas kuģiem, kas peld ar vienas dalībvalsts karogu

| 15.1. | Dalībvalsts var atļaut jebkuram zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, nodot tam iedalītās dienas, kas pavadāmas kādā no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kādam citam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu attiecīgajā apgabalā, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Kopienas zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

15.1.

Dalībvalsts var atļaut jebkuram zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, nodot tam iedalītās dienas, kas pavadāmas kādā no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kādam citam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu attiecīgajā apgabalā, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Kopienas zvejas flotes reģistrā.

| 15.2. | Kopējais apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodotas saskaņā ar 15.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par dienas nododošā kuģa šajā apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, neskaitot citu kuģu nodoto dienu skaitu, kas apliecināts Kopienas zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar šā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Ja dienas nododošais kuģis izmanto 2.2. punktā noteikto definējumu apgabalam uz rietumiem no Skotijas, tā zvejas darbību ierakstu noteikšanai izmanto šo apgabala definīciju.
  Šā punkta piemērošanas nolūkos saņēmējkuģim ir jāizmanto tam iedalītās dienas, pirms tas izmanto cita kuģa nodotās dienas. Nodotās dienas, ko izmanto saņēmējkuģis, ieskaita dienas nododošā kuģa zvejas darbību ierakstos. |
| --- | --- |

15.2.

Kopējais apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodotas saskaņā ar 15.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par dienas nododošā kuģa šajā apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, neskaitot citu kuģu nodoto dienu skaitu, kas apliecināts Kopienas zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar šā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Ja dienas nododošais kuģis izmanto 2.2. punktā noteikto definējumu apgabalam uz rietumiem no Skotijas, tā zvejas darbību ierakstu noteikšanai izmanto šo apgabala definīciju.

Šā punkta piemērošanas nolūkos saņēmējkuģim ir jāizmanto tam iedalītās dienas, pirms tas izmanto cita kuģa nodotās dienas. Nodotās dienas, ko izmanto saņēmējkuģis, ieskaita dienas nododošā kuģa zvejas darbību ierakstos.

| 15.3. | Dienu nodevums, kas aprakstīts 15.1. punktā, ir atļauts tikai starp kuģiem, kas darbojas vienā 4.2. punktā minētā nodevumu grupā un vienā pārvaldības laikposmā. Dalībvalsts var atļaut nodot dienas gadījumos, kad licencēts dienas nododošais kuģis ir pārtraucis savu darbību. |
| --- | --- |

15.3.

Dienu nodevums, kas aprakstīts 15.1. punktā, ir atļauts tikai starp kuģiem, kas darbojas vienā 4.2. punktā minētā nodevumu grupā un vienā pārvaldības laikposmā. Dalībvalsts var atļaut nodot dienas gadījumos, kad licencēts dienas nododošais kuģis ir pārtraucis savu darbību.

| 15.4. | Dienu nodevums ir atļauts tikai kuģiem, kas izmanto iedalītās zvejas dienas bez atbilstības 8.3. punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem.
  Atkāpjoties no šā punkta, kuģi, kas izmanto iedalītās zvejas dienas saskaņā ar 8.3. punkta h) apakšpunktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem, var nodot dienas, ja šo nosacījumu apvieno ar kādu citu no 8.3. punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

15.4.

Dienu nodevums ir atļauts tikai kuģiem, kas izmanto iedalītās zvejas dienas bez atbilstības 8.3. punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem.

Atkāpjoties no šā punkta, kuģi, kas izmanto iedalītās zvejas dienas saskaņā ar 8.3. punkta h) apakšpunktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem, var nodot dienas, ja šo nosacījumu apvieno ar kādu citu no 8.3. punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem.

| 15.5. | Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par veiktajiem nodevumiem. Lai šo informāciju darītu pieejamu Komisijai, var pieņemt sīki izstrādātu izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

15.5.

Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par veiktajiem nodevumiem. Lai šo informāciju darītu pieejamu Komisijai, var pieņemt sīki izstrādātu izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

16.   Dienu nodevumi starp zvejas kuģiem, kas peld ar dažādu dalībvalstu karogu

Dalībvalstis var atļaut nodot apgabalā pavadāmās dienas tajā pašā pārvaldības laikposmā un tajā pašā apgabalā starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogiem, ja ir ievēroti 5.2., 5.5., 7. un 15. punkta izklāstītie noteikumi. Ja dalībvalstis nolemj atļaut šādu nodevumu, tās pirms nodevuma veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodevumu, norādot nodoto dienu skaitu, zvejas piepūli un attiecīgā gadījumā ar to saistītās nozvejas kvotas.

ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANA

17.   Paziņošana par zvejas rīkiem

Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis karoga dalībvalsts iestādēm paziņo, kādu zvejas rīku vai rīkus ir paredzēts izmantot gaidāmajā pārvaldības laikposmā. Kamēr nav iesniegts šāds paziņojums, kuģim nav tiesību zvejot 2.1. punktā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos, izmantojot kādu no 4.1. punktā minētajiem zvejas rīkiem.

18.   Vairāku zvejas rīku grupu izmantošana

| 18.1. | Kuģis vienā pārvaldības laikposmā var izmantot zvejas rīkus, kas pieder vairākām 4.1. punktā noteiktajām zvejas rīku grupām. |
| --- | --- |

18.1.

Kuģis vienā pārvaldības laikposmā var izmantot zvejas rīkus, kas pieder vairākām 4.1. punktā noteiktajām zvejas rīku grupām.

| 18.2. | Ja kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis paziņo par vairāku zvejas rīku izmantošanu, kuģis jebkurā laikā var izmantot kādu no paziņotajiem rīkiem ar nosacījumu, ka kopējais dienu skaits, kas pavadīts zvejā, izmantojot kādu no zvejas rīkiem, kopš gada sākuma nepārsniedz:






  a) | kopējo dienu skaitu gadā, kas nav lielāks par vidējo aritmētisko dienu skaitu, kurās saskaņā ar I tabulu drīkst izmantot katru no zvejas rīkiem, noapaļotu līdz tuvākajai pilnai dienai, un |
| --- | --- | --- |

18.2.

Ja kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis paziņo par vairāku zvejas rīku izmantošanu, kuģis jebkurā laikā var izmantot kādu no paziņotajiem rīkiem ar nosacījumu, ka kopējais dienu skaits, kas pavadīts zvejā, izmantojot kādu no zvejas rīkiem, kopš gada sākuma nepārsniedz:

a)

kopējo dienu skaitu gadā, kas nav lielāks par vidējo aritmētisko dienu skaitu, kurās saskaņā ar I tabulu drīkst izmantot katru no zvejas rīkiem, noapaļotu līdz tuvākajai pilnai dienai, un

| b) | dienu skaitu, ko piešķirtu saskaņā ar I tabulu, ja izmantotu tikai attiecīgo zvejas rīku. |
| --- | --- |

b)

dienu skaitu, ko piešķirtu saskaņā ar I tabulu, ja izmantotu tikai attiecīgo zvejas rīku.

| 18.3. | Ja attiecībā uz paziņotajiem zvejas rīkiem dienu skaits nav ierobežots, konkrētajam zvejas rīkam neierobežo gadā pieejamo kopējo dienu skaitu. |
| --- | --- |

18.3.

Ja attiecībā uz paziņotajiem zvejas rīkiem dienu skaits nav ierobežots, konkrētajam zvejas rīkam neierobežo gadā pieejamo kopējo dienu skaitu.

| 18.4. | Ja dalībvalsts nolemj sadalīt dienas starp pārvaldības laikposmiem saskaņā ar 9. punktu, katram pārvaldības laikposmam mutatis mutandis piemēro 18.2., 18.3. un 18.4. punktā paredzētos nosacījumus. |
| --- | --- |

18.4.

Ja dalībvalsts nolemj sadalīt dienas starp pārvaldības laikposmiem saskaņā ar 9. punktu, katram pārvaldības laikposmam mutatis mutandis piemēro 18.2., 18.3. un 18.4. punktā paredzētos nosacījumus.

| 18.5. | Iespēja izmantot vairāk nekā vienu zvejas rīku var būt pieejama tikai, ja ir ievēroti šādi papildu uzraudzības pasākumi:






  a) | viena reisa laikā uz zvejas kuģa var atrasties zvejas rīki, kas pieder tikai vienai no 4.1. punktā noteiktajām zvejas rīku grupām, izņemot 20.2. punktā paredzētos gadījumus; |
| --- | --- | --- |

18.5.

Iespēja izmantot vairāk nekā vienu zvejas rīku var būt pieejama tikai, ja ir ievēroti šādi papildu uzraudzības pasākumi:

a)

viena reisa laikā uz zvejas kuģa var atrasties zvejas rīki, kas pieder tikai vienai no 4.1. punktā noteiktajām zvejas rīku grupām, izņemot 20.2. punktā paredzētos gadījumus;

| b) | pirms katra reisa kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis iesniedz kompetentajām iestādēm iepriekšēju paziņojumu par zvejas rīka veidu, kam paredzēts atrasties uz kuģa vai izmantot, izņemot, ja zvejas rīka veids neatšķiras no tā, par ko paziņots iepriekšējā reisā. |
| --- | --- |

b)

pirms katra reisa kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis iesniedz kompetentajām iestādēm iepriekšēju paziņojumu par zvejas rīka veidu, kam paredzēts atrasties uz kuģa vai izmantot, izņemot, ja zvejas rīka veids neatšķiras no tā, par ko paziņots iepriekšējā reisā.

| 18.6. | Kompetentās iestādes veic inspekcijas un uzraudzības pasākumus jūrā un ostās, lai pārliecinātos par abu iepriekš minēto prasību ievērošanu. Ja konstatē, ka kuģis nepilda minētās prasības, tūlīt anulē šā kuģa tiesības izmantot zvejas rīkus, kas pieder vairākām zvejas rīku grupām. |
| --- | --- |

18.6.

Kompetentās iestādes veic inspekcijas un uzraudzības pasākumus jūrā un ostās, lai pārliecinātos par abu iepriekš minēto prasību ievērošanu. Ja konstatē, ka kuģis nepilda minētās prasības, tūlīt anulē šā kuģa tiesības izmantot zvejas rīkus, kas pieder vairākām zvejas rīku grupām.

19.   Reglamentētu un nereglamentētu zvejas rīku kombinēta izmantošana

Kuģus, kas vēlas kombinēt viena vai vairāku 4.1. punktā minēto zvejas rīku (reglamentēti zvejas rīki) izmantošanu ar citu 4.1. punktā neminētu zvejas rīku (nereglamentēti zvejas rīki) izmantošanu, nedrīkst ierobežot nereglamentētu zvejas rīku izmantošanā. Šādi kuģi iepriekš paziņo par reglamentētu zvejas rīku izmantošanu. Ja šāds paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens no 4.1. punktā minētajiem zvejas rīkiem. Šādiem kuģiem ir jābūt saņēmušiem atļauju un aprīkotiem veikt alternatīvas zvejas darbības ar nereglamentētiem zvejas rīkiem.

20.   Aizliegums paturēt uz kuģa vairāk nekā vienu reglamentētu zvejas rīku

| 20.1 | Uz kuģa, kurš atrodas kādā no 2. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 4.1. punktā minētajām zvejas rīku grupām, nedrīkst vienlaikus būt zvejas rīks, kas pieder kādai citai no 4.1. punktā minētajām zvejas rīku grupām. |
| --- | --- |

20.1

Uz kuģa, kurš atrodas kādā no 2. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 4.1. punktā minētajām zvejas rīku grupām, nedrīkst vienlaikus būt zvejas rīks, kas pieder kādai citai no 4.1. punktā minētajām zvejas rīku grupām.

| 20.2 | Atkāpjoties no 20.1. punkta, uz kuģa, kas atrodas kādā no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem drīkst būt zvejas rīki, kas pieder dažādām zvejas rīku grupām, un tos drīkst izmantot braucienā. Šādā gadījumā dienu skaitu, kuru kuģis attiecīgā braucienā drīkst pavadīt jūrā, uzskatīs par laiku, kad zvejo ar attiecīgajiem rīkiem un ievērojot īpašos nosacījumus, un kuģim piemēro mazāko dienu skaitu saskaņā ar I tabulu. |
| --- | --- |

20.2

Atkāpjoties no 20.1. punkta, uz kuģa, kas atrodas kādā no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem drīkst būt zvejas rīki, kas pieder dažādām zvejas rīku grupām, un tos drīkst izmantot braucienā. Šādā gadījumā dienu skaitu, kuru kuģis attiecīgā braucienā drīkst pavadīt jūrā, uzskatīs par laiku, kad zvejo ar attiecīgajiem rīkiem un ievērojot īpašos nosacījumus, un kuģim piemēro mazāko dienu skaitu saskaņā ar I tabulu.

AR ZVEJU NESAISTĪTAS DARBĪBAS UN TRANZĪTS

21.   Ar zveju nesaistītas darbības

Jebkurā noteiktā pārvaldības laikposmā kuģis var sākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 8. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās darbības veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā uz kuģa nedrīkst atrasties ne zvejas rīki, ne zivis.

22.   Tranzīts

Kuģim ir atļauts šķērsot apgabalu, ja tam nav zvejas atļaujas šajā apgabalā vai arī kuģis ir pirms tam paziņojis attiecīgām iestādēm par šķērsošanas plāniem. Kamēr kuģis atrodas minētajā apgabalā, uz kuģa esošajiem zvejas rīkiem jābūt nostiprinātiem un glabātiem saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.

UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN PĀRRAUDZĪBA

23.   Ziņošana par zvejas piepūli

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 423/2004 9. panta, Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.c pantā paredzētā prasība par ziņojumu pārraidīšanu neattiecas uz kuģiem, kuri ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantam.

PIENĀKUMS IZMANTOT KUĢU SATELĪTUZRAUDZĪBAS SISTĒMU

24.   Attiecīgo datu reģistrēšana

Dalībvalstis nodrošina to, ka šādus datus, kas saņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu, reģistrē datorlasāmā formā:

| a) | ieiešana ostā un iziešana no ostas; |
| --- | --- |

a)

ieiešana ostā un iziešana no ostas;

| b) | katra ieiešana jebkurā jūras apgabalā, kurā ir spēkā īpaši noteikumi piekļuvei ūdeņiem un resursiem, un iziešana no tā. |
| --- | --- |

b)

katra ieiešana jebkurā jūras apgabalā, kurā ir spēkā īpaši noteikumi piekļuvei ūdeņiem un resursiem, un iziešana no tā.

25.   Kontrolpārbaudes

Dalībvalstis zvejas žurnālu iesniegšanu un attiecīgu informāciju, kas reģistrēta zvejas žurnālā, pārbauda, izmantojot kuģu satelītuzraudzības sistēmas datus. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē un pēc pieprasījuma dara pieejamas Komisijai.

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

26.   Attiecīgo datu vākšana

Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, par katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas īstenota 2.1. punktā noteiktajos apgabalos ar velkamajiem zvejas rīkiem, statiskajiem zvejas rīkiem un grunts āķu jedām, un par to zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajos apgabalos īstenojuši kuģi ar dažāda veida zvejas rīkiem.

27.   Attiecīgo datu paziņošana

| 27.1. | Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis izklājlapas veidā II un III tabulā norādītajā formātā dara zināmus Komisijai 26. punktā minētos datus, nosūtot tos uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. |
| --- | --- |

27.1.

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis izklājlapas veidā II un III tabulā norādītajā formātā dara zināmus Komisijai 26. punktā minētos datus, nosūtot tos uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm.

| 27.2. | Lai 26. punktā minētos datus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt jaunu izklājlapas formātu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

27.2.

Lai 26. punktā minētos datus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt jaunu izklājlapas formātu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

II tabula

Ziņošanas formāts

| Valsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības laikposma ilgums | Apgabals, kurā zvejo | Paziņotais rīks vai rīki | Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki | Dienu nodevumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| No1 | No2 | No3 | ... | No1 | No2 | No3 | ... | No1 | No2 | No3 | ... | No1 | No2 | No3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) | (8) | (8) | (8) | (9) | (9) | (9) | (9) | (10) |

Valsts

CFR

Ārējais marķējums

Pārvaldības laikposma ilgums

Apgabals, kurā zvejo

Paziņotais rīks vai rīki

Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki

Dienu nodevumi

No1

No2

No3

...

No1

No2

No3

...

No1

No2

No3

...

No1

No2

No3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

(8)

(8)

(8)

(9)

(9)

(9)

(9)

(10)

III tabula

Datu formāts

| Datu lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (8)

  L (pie kreisās malas) R (pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| 1) | Valsts |

Datu lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (8)

L (pie kreisās malas) R (pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

1)

Valsts

3

n/a

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis ir reģistrēts zvejai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002.

Dienas nododoša kuģa gadījumā tā vienmēr ir paziņotāja valsts.

| 2) | CFR |
| --- | --- |

2)

12

n/a

Kopienas flotes reģistra numurs

Zvejas kuģa identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (9 zīmes). Ja sērijai ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm.

| 3) | Ārējais marķējums |
| --- | --- |

3)

Ārējais marķējums

14

L

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87

| 4) | Pārvaldības laikposma ilgums |
| --- | --- |

4)

Pārvaldības laikposma ilgums

2

L

Pārvaldības laikposma ilgums, izteikts mēnešos.

| 5) | Apgabals, kurā zvejo |
| --- | --- |

5)

Apgabals, kurā zvejo

1

L

Norāda, ja kuģis ir zvejojis IIA pielikuma 2.1. punkta a, b, c vai d apgabalā.

| 6) | Paziņotais rīks vai rīki |
| --- | --- |

6)

Paziņotais rīks vai rīki

5

L

Paziņoto zvejas rīku grupu norāda saskaņā ar IIA pielikuma 4.1. punktu (piem., a.i, a.ii. a.iii, a.iv, a.v, b.i, b.ii, b.iii, b.iv, c.i, c.ii, c.iii, d vai e).

| 7) | Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem |
| --- | --- |

7)

Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem

2

L

Norāda, kuru no IIA pielikuma 8.3. punktā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem (a-l) piemēro, ja piemēro kādu no tiem.

| 8) | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus |
| --- | --- |

8)

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus

3

L

Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIA pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības laikposma ilgums.

| 9) | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki |
| --- | --- |

9)

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki

3

L

Dienu skaits, ko kuģis faktiski pavadīja attiecīgajā apgabalā un izmantoja paziņotos rīkus paziņotajā pārvaldības laikposmā saskaņā ar IIA pielikumu.

| 10) | Dienu nodevumi |
| --- | --- |

10)

Dienu nodevumi

4

L

Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”.

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 2792/1999 (1999. gada 17. decembris), kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (OV L 337, 30.12.1999., 10. lpp). Regula atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006 (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1543/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par Kopienas sistēmas izveidi to datu vākšanai un pārvaldei, kas vajadzīgi, lai īstenotu kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 176, 15.7.2000., 1. lpp.). Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1343/2007 (OV L 300, 17.11.2007., 24. lpp.).

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1639/2001 (2001. gada 25. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas obligātās un paplašinātās programmas datu vākšanai zivsaimniecības nozarē un paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1543/2000 (OV L 222, 17.8.2001., 53. lpp.). Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1581/2004 (OV L 289, 10.9.2004., 6. lpp.).

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1581/2004 (2004. gada 27. augusts), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 1639/2001, ar ko nosaka Kopienas obligātās un paplašinātās programmas datu vākšanai zivsaimniecības nozarē un paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1543/2000 (OV L 289, 10.9.2004., 6. lpp.).

(5)  Lietoti tikai 4.1. un 8.3. punktā minētie nosaukumi.

(6)  Ja pastāv ierobežojumi, piemēro Regulas (EK) Nr. 850/98 V sadaļu.

(7)  Ja dalībvalsts kvota ir mazāka nekā 5 % no Kopienas daļas gan jūras zeltplekstu, gan jūrasmēļu zvejas KPN, tā jūrā var pavadīt 205 dienas.

(8)  attiecīgā informācija datu nosūtīšanai ierobežota apjoma formātā.

IIA pielikuma 1. papildinājums

Uz zvejas kuģa ir jābūt šā pielikuma 13.1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopijai.

| 1. | Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, uz tā var atrasties un tas var izmantot tikai velkamos zvejas rīkus ar izejas logu, kā minēts šā papildinājuma 2. punktā. Pirms zvejas sākšanas saņem valsts inspektoru apstiprinājumu par zvejas rīkiem. |
| --- | --- |

1.

Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, uz tā var atrasties un tas var izmantot tikai velkamos zvejas rīkus ar izejas logu, kā minēts šā papildinājuma 2. punktā. Pirms zvejas sākšanas saņem valsts inspektoru apstiprinājumu par zvejas rīkiem.

| 2. | Izejas logs |
| --- | --- |

2.

Izejas logs

| 2.1. | Logu ievieto cilindriskajā daļā ar vismaz 80 atvērtām linuma acīm pa perimetru. Logu ievieto āmja augšējā plātnē. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis. Logs beidzas ne tālāk kā sešus metrus no galvenās stropes. Savienojuma attiecība ir divas linuma rombveida acis pret vienu linuma kvadrātveida aci, ja āmja linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 120 mm, piecas linuma rombveida acis pret divām kvadrātveida acīm, ja āmja linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm un mazāks par 100 mm. |
| --- | --- |

2.1.

Logu ievieto cilindriskajā daļā ar vismaz 80 atvērtām linuma acīm pa perimetru. Logu ievieto āmja augšējā plātnē. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis. Logs beidzas ne tālāk kā sešus metrus no galvenās stropes. Savienojuma attiecība ir divas linuma rombveida acis pret vienu linuma kvadrātveida aci, ja āmja linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 120 mm, piecas linuma rombveida acis pret divām kvadrātveida acīm, ja āmja linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm un mazāks par 100 mm.

| 2.2. | Logs ir vismaz trīs metrus garš. Linuma acu iekšējais atvērums ir vismaz 120 mm. Linuma acis ir kvadrātveida, t.i., visas četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linumu nostiprina tā, lai linuma acu rindas ir paralēli un perpendikulāri āmja garumam. |
| --- | --- |

2.2.

Logs ir vismaz trīs metrus garš. Linuma acu iekšējais atvērums ir vismaz 120 mm. Linuma acis ir kvadrātveida, t.i., visas četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linumu nostiprina tā, lai linuma acu rindas ir paralēli un perpendikulāri āmja garumam.

| 2.3. | Kvadrātveida acu linums ir izgatavots no viena vijuma bezmezglu auklas. Logs ir ievietots tā, lai linuma acis zvejošanas laikā vienmēr paliktu pilnībā atvērtas. To nekādā veidā nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu. |
| --- | --- |

2.3.

Kvadrātveida acu linums ir izgatavots no viena vijuma bezmezglu auklas. Logs ir ievietots tā, lai linuma acis zvejošanas laikā vienmēr paliktu pilnībā atvērtas. To nekādā veidā nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu.

IIA pielikuma 2. papildinājums

Uz zvejas kuģa ir jābūt šā pielikuma 13.1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopijai.

| 1. | Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, uz tā var atrasties un tas var izmantot tikai velkamos zvejas rīkus ar izejas logu, kā minēts šā papildinājuma 2. punktā. Pirms zvejas sākšanas tas saņem valsts inspektoru apstiprinājumu par zvejas rīkiem. |
| --- | --- |

1.

Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, uz tā var atrasties un tas var izmantot tikai velkamos zvejas rīkus ar izejas logu, kā minēts šā papildinājuma 2. punktā. Pirms zvejas sākšanas tas saņem valsts inspektoru apstiprinājumu par zvejas rīkiem.

| 2. | Izejas logs |
| --- | --- |

2.

Izejas logs

| 2.1. | Logu ievieto cilindriskajā daļā ar vismaz 80 atvērtām linuma acīm pa perimetru. Logu ievieto āmja augšējā plātnē. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis. Logs beidzas ne tālāk kā 6 metrus no galvenās stropes. Savienojuma attiecība ir divas linuma rombveida acis pret vienu linuma kvadrātveida aci. |
| --- | --- |

2.1.

Logu ievieto cilindriskajā daļā ar vismaz 80 atvērtām linuma acīm pa perimetru. Logu ievieto āmja augšējā plātnē. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis. Logs beidzas ne tālāk kā 6 metrus no galvenās stropes. Savienojuma attiecība ir divas linuma rombveida acis pret vienu linuma kvadrātveida aci.

| 2.2. | Logs ir vismaz trīs metrus garš. Linuma acs iekšējais atvērums ir vismaz 140 mm. Linuma acis ir kvadrātveida, t.i., visas četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linumu nostiprina tā, lai auklas atrastos paralēli un perpendikulāri āmja garenvirzienam. |
| --- | --- |

2.2.

Logs ir vismaz trīs metrus garš. Linuma acs iekšējais atvērums ir vismaz 140 mm. Linuma acis ir kvadrātveida, t.i., visas četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linumu nostiprina tā, lai auklas atrastos paralēli un perpendikulāri āmja garenvirzienam.

| 2.3. | Kvadrātveida acu linums ir izgatavots no viena vijuma bezmezglu auklas. Logs ir ievietots tā, lai linuma acis zvejošanas laikā vienmēr paliktu pilnībā atvērtas. To nekādā veidā nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu. |
| --- | --- |

2.3.

Kvadrātveida acu linums ir izgatavots no viena vijuma bezmezglu auklas. Logs ir ievietots tā, lai linuma acis zvejošanas laikā vienmēr paliktu pilnībā atvērtas. To nekādā veidā nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu.

IIA pielikuma 3. papildinājums

| 1. | Uz zvejas kuģa ir jābūt šā pielikuma 13.1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopijai. |
| --- | --- |

1.

Uz zvejas kuģa ir jābūt šā pielikuma 13.1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopijai.

| 2. | Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, uz tā var atrasties un tas var izmantot tikai velkamo zvejas rīku ar izejas logu, kā minēts šā papildinājuma 3. punktā; logs ir ievietots āmī, kura linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 95 mm, ar vismaz 80 atvērtām linuma acīm un ne vairāk kā 100 linuma acīm āmja perimetrā. Pirms zvejas sākšanas kuģis saņem valsts inspektoru apstiprinājumu par zvejas rīkiem. |
| --- | --- |

2.

Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, uz tā var atrasties un tas var izmantot tikai velkamo zvejas rīku ar izejas logu, kā minēts šā papildinājuma 3. punktā; logs ir ievietots āmī, kura linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 95 mm, ar vismaz 80 atvērtām linuma acīm un ne vairāk kā 100 linuma acīm āmja perimetrā. Pirms zvejas sākšanas kuģis saņem valsts inspektoru apstiprinājumu par zvejas rīkiem.

| 3. | Izejas logs |
| --- | --- |

3.

Izejas logs

| 3.1. | Logu ievieto āmja augšējā plātnē. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis. Logs beidzas ne tālāk kā 4 metrus no galvenās stropes. Savienojuma attiecība ir trīs linuma rombveida acis pret vienu linuma kvadrātveida aci. |
| --- | --- |

3.1.

Logu ievieto āmja augšējā plātnē. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis. Logs beidzas ne tālāk kā 4 metrus no galvenās stropes. Savienojuma attiecība ir trīs linuma rombveida acis pret vienu linuma kvadrātveida aci.

| 3.2. | Logs ir vismaz piecus metrus garš. Linuma acs iekšējais atvērums ir vismaz 120 mm. Linuma acis ir kvadrātveida, t.i., visas četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linumu nostiprina tā, lai auklas atrastos paralēli un perpendikulāri āmja garenvirzienam. |
| --- | --- |

3.2.

Logs ir vismaz piecus metrus garš. Linuma acs iekšējais atvērums ir vismaz 120 mm. Linuma acis ir kvadrātveida, t.i., visas četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linumu nostiprina tā, lai auklas atrastos paralēli un perpendikulāri āmja garenvirzienam.

| 3.3. | Kvadrātveida acu linums ir izgatavots no viena vijuma bezmezglu auklas. Logs ir ievietots tā, lai linuma acis zvejošanas laikā vienmēr paliktu pilnībā atvērtas. To nekādā veidā nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu. |
| --- | --- |

3.3.

Kvadrātveida acu linums ir izgatavots no viena vijuma bezmezglu auklas. Logs ir ievietots tā, lai linuma acis zvejošanas laikā vienmēr paliktu pilnībā atvērtas. To nekādā veidā nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu.

IIB PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR KONKRĒTU DIENVIDU HEKU UN NORVĒĢIJAS OMĀRU KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIIc UN IXa ZONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCI

1.   Darbības joma

Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro Kopienas kuģiem, kuru lielākais garums ir vienāds ar vai lielāks par 10 metriem, uz kuriem ir kāds no 3. punktā noteiktajiem velkamajiem un statiskajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci. Šajā pielikumā norāde uz 2008. gada pārvaldības laikposmu nozīmē laikposmu no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim.

2.   Apgabalā pavadītas dienas definīcija

Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas 1. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ir ārpus ostas. Laiku, no kura sāk skaitīt nepārtraukto laikposmu, nosaka pēc tās dalībvalsts ieskatiem, ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.

3.   Zvejas rīki

Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju:

| — | traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 60 mm, un grunts āķu jedas. |
| --- | --- |

—

traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 60 mm, un grunts āķu jedas.

ZVEJAS PIEPŪLES LIMITU ĪSTENOŠANA

4.   Kuģi, uz kuriem attiecas zvejas piepūles limiti

| 4.1. | Kuģiem, kuri izmanto zvejas rīkus, kas pieder 3. punktā minētajai zvejas rīku grupai, un zvejo 1. punktā noteiktajā apgabalā, ir jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu. |
| --- | --- |

4.1.

Kuģiem, kuri izmanto zvejas rīkus, kas pieder 3. punktā minētajai zvejas rīku grupai, un zvejo 1. punktā noteiktajā apgabalā, ir jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu.

| 4.2. | Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar zvejas rīkiem, kas pieder 3. punktā norādītajai zvejas rīku grupai, nevienam kuģim, kam šajā apgabalā 2002., 2003., 2004., 2005., 2006. vai 2007. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot tādas reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodevumu starp zvejas kuģiem, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga jauda, izteikta kilovatos. |
| --- | --- |

4.2.

Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar zvejas rīkiem, kas pieder 3. punktā norādītajai zvejas rīku grupai, nevienam kuģim, kam šajā apgabalā 2002., 2003., 2004., 2005., 2006. vai 2007. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot tādas reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodevumu starp zvejas kuģiem, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga jauda, izteikta kilovatos.

| 4.3. | Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai 1. punktā noteiktajā apgabalā, neatļauj minētajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder 3. punktā minētajai zvejas rīku grupai, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodevuma, kas atļauts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 13. punktu. |
| --- | --- |

4.3.

Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai 1. punktā noteiktajā apgabalā, neatļauj minētajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder 3. punktā minētajai zvejas rīku grupai, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodevuma, kas atļauts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 13. punktu.

5.   Darbības ierobežojumi

Katra dalībvalsts nodrošina to, ka zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēts Kopienā, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā 7. punktā paredzēto dienu skaitu, ja uz tā ir zvejas rīks, kas pieder 3. punktā minētajai grupai.

6.   Izņēmumi

Dalībvalsts no to dienu skaita, kas saskaņā ar šo pielikumu iedalīts kuģiem, kuri peld ar tās karogu, neatskaita nevienu dienu, kuru kuģis ir pavadījis apgabalā, taču nav zvejojis, jo ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai kuru kuģis ir pavadījis apgabalā, taču nav zvejojis, jo ir pārvadājis ievainotas personas neatliekamās medicīniskās palīdzības sniegšanai. Dalībvalsts viena mēneša laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas iesniedz Komisijai tā pamatojumu un kompetento iestāžu pierādījumus par ārkārtas situāciju.

ZVEJAS KUĢIEM IEDALĪTO APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS

7.   Maksimālais dienu skaits

| 7.1. | Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2008. gada pārvaldības laikposmā dalībvalsts var atļaut pavadīt apgabalā ar tās karogu peldošam kuģim, uz kura ir kāds no 3. punktā minētajai grupai piederošiem zvejas rīkiem, ir norādīts I tabulā. |
| --- | --- |

7.1.

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2008. gada pārvaldības laikposmā dalībvalsts var atļaut pavadīt apgabalā ar tās karogu peldošam kuģim, uz kura ir kāds no 3. punktā minētajai grupai piederošiem zvejas rīkiem, ir norādīts I tabulā.

| 7.2. | Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko zvejas kuģis saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties apgabalā 2008. gada pārvaldības laikposmā saskaņā ar I tabulu, piemēro šādus īpašos nosacījumus:






  a) | kopējais heku izkrāvumu apjoms, kurus 2001., 2002. un 2003. gadā veicis kuģis vai arī tāds kuģis vai kuģi, kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un mutatis mutandis atbilst šim īpašajam nosacījumam, un ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, ir mazāks nekā 5 tonnas saskaņā ar Kopienas zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā; un |
| --- | --- | --- |

7.2.

Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko zvejas kuģis saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties apgabalā 2008. gada pārvaldības laikposmā saskaņā ar I tabulu, piemēro šādus īpašos nosacījumus:

a)

kopējais heku izkrāvumu apjoms, kurus 2001., 2002. un 2003. gadā veicis kuģis vai arī tāds kuģis vai kuģi, kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un mutatis mutandis atbilst šim īpašajam nosacījumam, un ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, ir mazāks nekā 5 tonnas saskaņā ar Kopienas zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā; un

| b) | kopējais Norvēģijas omāru izkrāvumu apjoms, kurus 2001., 2002. un 2003. gadā veicis kuģis vai arī tāds kuģis vai kuģi, kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un mutatis mutandis atbilst šim īpašajam nosacījumam, un ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, ir mazāks nekā 2,5 tonnas saskaņā ar Kopienas zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā. |
| --- | --- |

b)

kopējais Norvēģijas omāru izkrāvumu apjoms, kurus 2001., 2002. un 2003. gadā veicis kuģis vai arī tāds kuģis vai kuģi, kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un mutatis mutandis atbilst šim īpašajam nosacījumam, un ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, ir mazāks nekā 2,5 tonnas saskaņā ar Kopienas zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā.

| 7.3. | Dalībvalsts iedalīto zvejas piepūli 2008. gada pārvaldības laikposmā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu tā jebkuram attiecīgajam kuģim, kas atbilst I tabulā noteiktajai zvejas rīku grupai un īpašo nosacījumu kombinācijām, var atļaut apgabalā pavadīt maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no tabulā noteiktā, ja vien ir ievērots zvejas rīku grupai un īpašajam nosacījumam noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.
  Minētais kopējo kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas piešķirtas kuģiem, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un atbilst 3. punktā minētajai zvejas rīku grupai un īpašajam nosacījumam. Ja šis punkts nav ticis piemērots, individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu. |
| --- | --- |

7.3.

Dalībvalsts iedalīto zvejas piepūli 2008. gada pārvaldības laikposmā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu tā jebkuram attiecīgajam kuģim, kas atbilst I tabulā noteiktajai zvejas rīku grupai un īpašo nosacījumu kombinācijām, var atļaut apgabalā pavadīt maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no tabulā noteiktā, ja vien ir ievērots zvejas rīku grupai un īpašajam nosacījumam noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.

Minētais kopējo kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas piešķirtas kuģiem, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un atbilst 3. punktā minētajai zvejas rīku grupai un īpašajam nosacījumam. Ja šis punkts nav ticis piemērots, individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu.

| 7.4. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 7.3. punktā izklāstītos nosacījumus, elektroniskā formātā iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, par I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu, pievienojot aprēķinus, kuru pamatā ir:






  — | zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts katra kuģa Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

7.4.

Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 7.3. punktā izklāstītos nosacījumus, elektroniskā formātā iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, par I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu, pievienojot aprēķinus, kuru pamatā ir:

—

zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts katra kuģa Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda;

| — | šo kuģu 2001., 2002. un 2003. gada nozvejas reģistrs, kurā norādīts 7.2. punkta a) vai b) apakšpunkta īpašajos nosacījumos paredzētais nozvejas sastāvs, ja šie kuģi atbilst īpašajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

šo kuģu 2001., 2002. un 2003. gada nozvejas reģistrs, kurā norādīts 7.2. punkta a) vai b) apakšpunkta īpašajos nosacījumos paredzētais nozvejas sastāvs, ja šie kuģi atbilst īpašajiem nosacījumiem;

| — | to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 7.3. punktu. |
| --- | --- |

—

to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 7.3. punktu.

Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var atļaut dalībvalstij izmantot 7.3. punkta nosacījumus.

8.   Pārvaldības laikposmi

| 8.1. | Dalībvalsts var sadalīt I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu pa pārvaldības laikposmiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus. |
| --- | --- |

8.1.

Dalībvalsts var sadalīt I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu pa pārvaldības laikposmiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.

| 8.2. | Dienu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības laikposmā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. |
| --- | --- |

8.2.

Dienu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības laikposmā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.

| 8.3. | Jebkurā noteiktā pārvaldības laikposmā kuģis var sākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 7. punktā iedalīto dienu skaits, ja vien kuģis iepriekš paziņo savai karoga dalībvalstij par šādiem plāniem, norādot iecerētās darbības veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā uz kuģa nedrīkst būt ne zvejas rīki, ne zivis. |
| --- | --- |

8.3.

Jebkurā noteiktā pārvaldības laikposmā kuģis var sākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 7. punktā iedalīto dienu skaits, ja vien kuģis iepriekš paziņo savai karoga dalībvalstij par šādiem plāniem, norādot iecerētās darbības veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā uz kuģa nedrīkst būt ne zvejas rīki, ne zivis.

9.   Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību izbeigšanu

| 9.1. | Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantam vai ko izraisījuši citi apstākļi, par kuriem dalībvalstis ir pienācīgi ziņojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga valsts atļauju ģeogrāfiskajā apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder pie 3. punktā minēto zvejas rīku grupas. Var ņemt vērā ikvienu kuģi, par kuru var pierādīt, ka tas pilnībā izbeidzis zveju attiecīgajā apgabalā. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus.
  Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.
  Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 4.1. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu papildu dienas jūrā. |
| --- | --- |

9.1.

Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantam vai ko izraisījuši citi apstākļi, par kuriem dalībvalstis ir pienācīgi ziņojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga valsts atļauju ģeogrāfiskajā apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder pie 3. punktā minēto zvejas rīku grupas. Var ņemt vērā ikvienu kuģi, par kuru var pierādīt, ka tas pilnībā izbeidzis zveju attiecīgajā apgabalā. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus.

Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.

Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 4.1. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu papildu dienas jūrā.

| 9.2. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 9.1. punktā minēto iedalīto zvejas piepūli, iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus elektroniskā formātā, par I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu norādot aprēķinus, kuru pamatā ir:






  — | zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts šo kuģu Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

9.2.

Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 9.1. punktā minēto iedalīto zvejas piepūli, iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus elektroniskā formātā, par I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu norādot aprēķinus, kuru pamatā ir:

—

zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts šo kuģu Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda;

| — | šo kuģu veiktā zvejas darbība 2003. gadā, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās saskaņā ar piederību zvejas rīku grupai un, ja nepieciešams, īpašajam nosacījumam. |
| --- | --- |

—

šo kuģu veiktā zvejas darbība 2003. gadā, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās saskaņā ar piederību zvejas rīku grupai un, ja nepieciešams, īpašajam nosacījumam.

| 9.3. | Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt šai dalībvalstij 7.1. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

9.3.

Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt šai dalībvalstij 7.1. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

| 9.4. | Dalībvalsts 2008. gada pārvaldības laikposmā var no jauna iedalīt šīs papildu dienas jūrā visiem kuģiem, kas paliek flotē un kas atbilst zvejas rīkiem, kas pieder attiecīgajai zvejas rīku grupai un īpašajam nosacījumam, vai daļai kuģu, mutatis mutandis piemērojot 7.3. un 7.4. punktā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

9.4.

Dalībvalsts 2008. gada pārvaldības laikposmā var no jauna iedalīt šīs papildu dienas jūrā visiem kuģiem, kas paliek flotē un kas atbilst zvejas rīkiem, kas pieder attiecīgajai zvejas rīku grupai un īpašajam nosacījumam, vai daļai kuģu, mutatis mutandis piemērojot 7.3. un 7.4. punktā izklāstītos nosacījumus.

| 9.5. | Papildu dienu skaitu, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, pamatojoties uz minētajām zvejas rīku grupu definīcijām pārvērtē, ņemot vērā 3. punktā minēto zvejas rīku grupu. Tā rezultātā iegūtās papildu dienas saglabā 2008. gadā. |
| --- | --- |

9.5.

Papildu dienu skaitu, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, pamatojoties uz minētajām zvejas rīku grupu definīcijām pārvērtē, ņemot vērā 3. punktā minēto zvejas rīku grupu. Tā rezultātā iegūtās papildu dienas saglabā 2008. gadā.

10.   Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai novērotāju izvietošanai

| 10.1. | Pamatojoties uz pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder 3. punktā minētajai grupai. Šāda programma jo īpaši ir vērsta uz izmetumu apjomu un nozvejas sastāvu, un tā pārsniedz datu vākšanas minimālās prasības, kas obligātajām un paplašinātajām programmām noteiktas Regulā (EK) Nr. 1543/2000, Regulā (EK) Nr. 1639/2001 un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1581/2004.
  Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka un nav zvejas kuģa apkalpes locekļi. |
| --- | --- |

10.1.

Pamatojoties uz pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder 3. punktā minētajai grupai. Šāda programma jo īpaši ir vērsta uz izmetumu apjomu un nozvejas sastāvu, un tā pārsniedz datu vākšanas minimālās prasības, kas obligātajām un paplašinātajām programmām noteiktas Regulā (EK) Nr. 1543/2000, Regulā (EK) Nr. 1639/2001 un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1581/2004.

Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka un nav zvejas kuģa apkalpes locekļi.

| 10.2. | Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 10.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz Komisijai pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas aprakstu. |
| --- | --- |

10.2.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 10.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz Komisijai pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.

| 10.3. | Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 7.1. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas novērotāju izvietošanas programma. |
| --- | --- |

10.3.

Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 7.1. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas novērotāju izvietošanas programma.

| 10.4. | Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi šādu dalībvalsts iesniegtu programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma. |
| --- | --- |

10.4.

Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi šādu dalībvalsts iesniegtu programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

11.   Īpaši nosacījumi dienu iedalīšanai

| 11.1. | Ja kuģim neierobežots skaits papildu dienu ir iedalīts tāpēc, ka izpildīti 7.2. punkta a) un b) apakšpunktā minētie īpašie nosacījumi, kuģa izkrāvumi 2008. gadā nedrīkst pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) heku un 2,5 tonnas (dzīvsvars) Norvēģijas omāru. |
| --- | --- |

11.1.

Ja kuģim neierobežots skaits papildu dienu ir iedalīts tāpēc, ka izpildīti 7.2. punkta a) un b) apakšpunktā minētie īpašie nosacījumi, kuģa izkrāvumi 2008. gadā nedrīkst pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) heku un 2,5 tonnas (dzīvsvars) Norvēģijas omāru.

| 11.2. | Kuģis, esot jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī. |
| --- | --- |

11.2.

Kuģis, esot jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī.

| 11.3. | Ja kuģis neievēro kādu no šiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem.
  I tabula
  Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu var pavadīt apgabalā, izmantojot konkrētus zvejas rīkus








  Zvejas rīks (3. punkts) | Īpašie nosacījumi (7. punkts) | Nosaukums
  Izmanto tikai 3. punktā noteiktās zvejas rīku grupas un 7. punktā noteiktos īpašos nosacījumus. | Maksimālais dienu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | | Grunts traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas | 194 |
| 3 | 7.2.a) un 7.2.b) | Grunts traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas | Neierobežots |

11.3.

Ja kuģis neievēro kādu no šiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem.

I tabula

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu var pavadīt apgabalā, izmantojot konkrētus zvejas rīkus

Zvejas rīks (3. punkts)

Īpašie nosacījumi (7. punkts)

Nosaukums

Izmanto tikai 3. punktā noteiktās zvejas rīku grupas un 7. punktā noteiktos īpašos nosacījumus.

Maksimālais dienu skaits

3

Grunts traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas

194

3

7.2.a) un 7.2.b)

Grunts traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas

Neierobežots

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

12.   Dienu nodevumi starp kuģiem, kas peld ar vienas dalībvalsts karogu

| 12.1. | Dalībvalsts var atļaut jebkuram zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, nodot tam iedalītās dienas, kas pavadāmas apgabalā, kādam citam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu attiecīgajā apgabalā, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Kopienas zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

12.1.

Dalībvalsts var atļaut jebkuram zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, nodot tam iedalītās dienas, kas pavadāmas apgabalā, kādam citam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu attiecīgajā apgabalā, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Kopienas zvejas flotes reģistrā.

| 12.2. | Kopējais apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodotas saskaņā ar 12.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par dienas nododošā kuģa apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, kas pārbaudīts Kopienas zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

12.2.

Kopējais apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodotas saskaņā ar 12.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par dienas nododošā kuģa apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, kas pārbaudīts Kopienas zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

| 12.3. | Dienu nodevums, kas aprakstīts 12.1. punktā, ir atļauts tikai starp kuģiem, kas darbojas ar zvejas rīku, kas pieder minētajai zvejas rīku grupai, vienā pārvaldības laikposmā. |
| --- | --- |

12.3.

Dienu nodevums, kas aprakstīts 12.1. punktā, ir atļauts tikai starp kuģiem, kas darbojas ar zvejas rīku, kas pieder minētajai zvejas rīku grupai, vienā pārvaldības laikposmā.

| 12.4. | Dienu nodevums ir atļauts tikai kuģiem, kas izmanto iedalītās zvejas dienas bez atbilstības 7.2. punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

12.4.

Dienu nodevums ir atļauts tikai kuģiem, kas izmanto iedalītās zvejas dienas bez atbilstības 7.2. punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem.

| 12.5. | Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par veiktajiem nodevumiem. Lai vāktu un pārsūtītu šajā punktā minēto informāciju, var pieņemt izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

12.5.

Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par veiktajiem nodevumiem. Lai vāktu un pārsūtītu šajā punktā minēto informāciju, var pieņemt izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

13.   Dienu nodevumi starp zvejas kuģiem, kas peld ar dažādu dalībvalstu karogu

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmās dienas tajā pašā pārvaldības laikposmā un attiecīgajā apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogiem, ja ir ievēroti 4.1., 4.4., 6. un 12. punktā izklāstītie noteikumi. Ja dalībvalstis nolemj atļaut šādu nodevumu, tās pirms nodevuma veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodevumu, norādot nodoto dienu skaitu, zvejas piepūli un attiecīgā gadījumā ar to saistītās nozvejas kvotas.

ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANA

14.   Paziņošana par zvejas rīkiem

Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis karoga valsts iestādēm paziņo, kādu zvejas rīku vai rīkus ir paredzēts izmantot gaidāmajā pārvaldības laikposmā. Kamēr nav iesniegts šāds paziņojums, kuģim nav tiesību zvejot 1. punktā noteiktajā apgabalā, izmantojot kādu zvejas rīku, kas pieder 3. punktā minētajiem zvejas rīkiem.

15.   Reglamentētu un nereglamentētu zvejas rīku kombinēta izmantošana

Kuģus, kas vēlas kombinēt viena vai vairāku zvejas rīku izmantošanu, kuri pieder 3. punktā minētajai zvejas rīku grupai (reglamentēti zvejas rīki), ar citu 3. punktā neminētu zvejas rīku (nereglamentēti zvejas rīki) izmantošanu, tādu nereglamentētu zvejas rīku izmantošanu, nedrīkst ierobežot nereglamentētu zvejas rīku izmantošanā. Šādi kuģi iepriekš paziņo par reglamentētu zvejas rīku izmantošanu. Ja šāds paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens no zvejas rīkiem, kas pieder 3. punktā minētajai zvejas rīku grupai. Šādiem kuģiem ir jābūt saņēmušiem atļauju un aprīkotiem veikt alternatīvas zvejas darbības ar nereglamentētiem zvejas rīkiem.

TRANZĪTS

16.   Tranzīts

Kuģim ir atļauts šķērsot apgabalu, ja tam nav zvejas atļaujas šajā apgabalā vai arī kuģis pirms tam ir paziņojis attiecīgām iestādēm par šķērsošanas plāniem. Kamēr kuģis atrodas minētajā apgabalā, uz kuģa esošajiem zvejas rīkiem jābūt nostiprinātiem un glabātiem saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.

UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN PĀRRAUDZĪBA

17.   Ziņošana par zvejas piepūli

Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pantu piemēro kuģiem, uz kuriem ir zvejas rīki, kas pieder šā pielikuma 3. punktā minētajai zvejas rīku grupai, un kuri darbojas šā pielikuma 1. punktā noteiktajā apgabalā. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.c pantā paredzētā prasība par ziņojumu pārraidīšanu neattiecas uz kuģiem, kuri ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantam.

18.   Attiecīgo datu reģistrēšana

Dalībvalstis nodrošina to, ka šādus datus, kas saņemti saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu, reģistrē datorlasāmā formā:

| a) | ieiešana ostā un iziešana no ostas; |
| --- | --- |

a)

ieiešana ostā un iziešana no ostas;

| b) | katra ieiešana jebkurā jūras apgabalā, kurā ir spēkā īpaši noteikumi piekļuvei ūdeņiem un resursiem, un iziešana no tā. |
| --- | --- |

b)

katra ieiešana jebkurā jūras apgabalā, kurā ir spēkā īpaši noteikumi piekļuvei ūdeņiem un resursiem, un iziešana no tā.

19.   Kontrolpārbaudes

Dalībvalstis zvejas žurnālu iesniegšanu un attiecīgu informāciju, kas reģistrēta zvejas žurnālā, pārbauda, izmantojot kuģu satelītuzraudzības sistēmas datus. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē un pēc pieprasījuma dara pieejamas Komisijai.

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

20.   Attiecīgo datu vākšana

Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, par katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamajiem zvejas rīkiem un statiskajiem zvejas rīkiem, un par to zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajā apgabalā īstenojuši kuģi ar dažāda veida zvejas rīkiem.

21.   Attiecīgo datu paziņošana

| 21.1. | Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis izklājlapas veidā II un III tabulā norādītajā formātā dara zināmus Komisijai 20. punktā minētos datus, nosūtot tos uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. |
| --- | --- |

21.1.

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis izklājlapas veidā II un III tabulā norādītajā formātā dara zināmus Komisijai 20. punktā minētos datus, nosūtot tos uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm.

| 21.2. | Lai 20. punktā minētos datus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt jaunu izklājlapas formātu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

21.2.

Lai 20. punktā minētos datus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt jaunu izklājlapas formātu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

II tabula

Ziņošanas formāts

| Valsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības laikposma ilgums | Apgabals, kurā zvejo | Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki | Dienu nodevumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| No1 | No2 | No3 | ... | No1 | No2 | No3 | ... | No1 | No2 | No3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) | (8) | (8) | (8) | (9) |

Valsts

CFR

Ārējais marķējums

Pārvaldības laikposma ilgums

Apgabals, kurā zvejo

Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki

Dienu nodevumi

No1

No2

No3

...

No1

No2

No3

...

No1

No2

No3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

(8)

(8)

(8)

(9)

III tabula

Datu formāts

| Datu lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (1)

  L (pie kreisās malas) R (pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Valsts |

Datu lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (1)

L (pie kreisās malas) R (pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Valsts

3

n/a

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis ir reģistrēts zvejai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002.

Dienas nododoša kuģa gadījumā tā vienmēr ir paziņotāja valsts.

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

12

n/a

Kopienas flotes reģistra numurs

Zvejas kuģa identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir mazāk par deviņām zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm.

| (3) | Ārējais marķējums |
| --- | --- |

(3)

Ārējais marķējums

14

L

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87

| (4) | Pārvaldības laikposma ilgums |
| --- | --- |

(4)

Pārvaldības laikposma ilgums

2

L

Pārvaldības laikposma ilgums, izteikts mēnešos.

| (5) | Apgabals, kurā zvejo |
| --- | --- |

(5)

Apgabals, kurā zvejo

1

L

Uz IIB pielikumu neattiecas.

| (6) | Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem |
| --- | --- |

(6)

Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem

2

L

Norāda, kuru no IIB pielikuma 7.2. punktā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem (a-b) piemēro, ja piemēro kādu no tiem.

| (7) | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus |
| --- | --- |

(7)

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus

3

L

Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIB pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības laikposma ilgums.

| (8) | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki |
| --- | --- |

(8)

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki

3

L

Dienu skaits, ko kuģis faktiski pavadīja attiecīgajā apgabalā un izmantoja zvejas rīku, kas atbilst paziņotajai rīku grupai paziņotajā pārvaldības laikposmā saskaņā ar IIB pielikumu.

| (9) | Dienu nodevumi |
| --- | --- |

(9)

Dienu nodevumi

4

L

Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”.

---

(1)  attiecīgā informācija datu nosūtīšanai ierobežota apjoma formātā.

IIC PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAKARĀ AR LAMANŠA RIETUMDAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIe ZONĀ

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.   Darbības joma

| 1.1. | Šajā pielikumā noteiktos nosacījumus piemēro Kopienas kuģiem, kuru lielākais garums ir vienāds ar vai lielāks par 10 metriem, uz kuriem ir kāds no 3. punktā noteiktajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas VIIe zonā. Šajā pielikumā norāde uz 2008. gada pārvaldības laikposmu nozīmē laikposmu no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā pielikumā noteiktos nosacījumus piemēro Kopienas kuģiem, kuru lielākais garums ir vienāds ar vai lielāks par 10 metriem, uz kuriem ir kāds no 3. punktā noteiktajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas VIIe zonā. Šajā pielikumā norāde uz 2008. gada pārvaldības laikposmu nozīmē laikposmu no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim.

| 1.2. | Šo pielikumu nepiemēro kuģiem, kas zvejo ar statiskajiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 120 mm, un kas saskaņā ar EK zvejas žurnālu 2004. gadā ir nozvejojuši mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars), ja:






  a) | šādi kuģi 2008. gada pārvaldības laikposmā nozvejo mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Šo pielikumu nepiemēro kuģiem, kas zvejo ar statiskajiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 120 mm, un kas saskaņā ar EK zvejas žurnālu 2004. gadā ir nozvejojuši mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars), ja:

a)

šādi kuģi 2008. gada pārvaldības laikposmā nozvejo mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars);

| b) | šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī; |
| --- | --- |

b)

šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī;

| c) | katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2008. gada 31. jūlijam un 2009. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju 2004. gadā un reģistrēto jūrasmēļu nozveju 2008. gadā.
  Ja kāds no minētajiem nosacījumiem nav izpildīts, attiecīgajiem kuģiem tūlīt pārtrauc piemērot atbrīvojumu no šā pielikuma piemērošanas. |
| --- | --- |

c)

katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2008. gada 31. jūlijam un 2009. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju 2004. gadā un reģistrēto jūrasmēļu nozveju 2008. gadā.

Ja kāds no minētajiem nosacījumiem nav izpildīts, attiecīgajiem kuģiem tūlīt pārtrauc piemērot atbrīvojumu no šā pielikuma piemērošanas.

2.   Apgabalā pavadītas dienas definīcija

Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas VIIe zonā un ir ārpus ostas. Laiku, no kura sāk skaitīt nepārtraukto laikposmu, nosaka pēc tās dalībvalsts ieskatiem, ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.

3.   Zvejas rīki

Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju:

| a) | rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 80 mm; |
| --- | --- |

a)

rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 80 mm;

| b) | statiskie zvejas rīki, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 220 mm. |
| --- | --- |

b)

statiskie zvejas rīki, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 220 mm.

ZVEJAS PIEPŪLES LIMITU ĪSTENOŠANA

4.   Kuģi, uz kuriem attiecas zvejas piepūles limiti

| 4.1. | Kuģiem, kas izmanto 3. punktā norādītos zvejas rīku veidus un zvejo 1. punktā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos, ir jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu. |
| --- | --- |

4.1.

Kuģiem, kas izmanto 3. punktā norādītos zvejas rīku veidus un zvejo 1. punktā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos, ir jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu.

| 4.2. | Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar zvejas rīku, kas pieder kādai no 3. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, nevienam kuģim, kam šajā apgabalā 2002., 2003., 2004., 2005., 2006. vai 2007. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga jauda, izteikta kilovatos. |
| --- | --- |

4.2.

Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar zvejas rīku, kas pieder kādai no 3. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, nevienam kuģim, kam šajā apgabalā 2002., 2003., 2004., 2005., 2006. vai 2007. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga jauda, izteikta kilovatos.

| 4.3. | Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam zvejas rīku, kurš pieder kādai 3. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, var atļaut izmantot kādu citu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu. |
| --- | --- |

4.3.

Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam zvejas rīku, kurš pieder kādai 3. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, var atļaut izmantot kādu citu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu.

| 4.4. | Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai 1. punktā noteiktajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder kādai no 3. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodevuma, kas atļauts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 13. punktu. |
| --- | --- |

4.4.

Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai 1. punktā noteiktajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder kādai no 3. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodevuma, kas atļauts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 13. punktu.

5.   Darbības ierobežojumi

Katra dalībvalsts nodrošina to, ka zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēts Kopienā, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā 7. punktā paredzēto dienu skaitu, kad uz tā ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā minētajām grupām.

6.   Izņēmumi

Dalībvalsts no to dienu skaita, kas saskaņā ar šo pielikumu iedalīts kuģiem, kuri peld ar tās karogu, neatskaita nevienu dienu, kuru kuģis ir pavadījis apgabalā, taču nav zvejojis, jo ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai kuru kuģis ir pavadījis apgabalā, taču nav zvejojis, jo ir pārvadājis ievainotas personas neatliekamās medicīniskās palīdzības sniegšanai. Dalībvalsts viena mēneša laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas iesniedz Komisijai tā pamatojumu un kompetento iestāžu pierādījumus par ārkārtas situāciju

ZVEJAS KUĢIEM IEDALĪTO APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS

7.   Maksimālais dienu skaits

| 7.1. | Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2008. gada pārvaldības laikposmā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt ar tās karogu peldošam kuģim, uz kura ir kāds no 3. punktā minētajām grupām piederošiem zvejas rīkiem, ir norādīts I tabulā. |
| --- | --- |

7.1.

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2008. gada pārvaldības laikposmā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt ar tās karogu peldošam kuģim, uz kura ir kāds no 3. punktā minētajām grupām piederošiem zvejas rīkiem, ir norādīts I tabulā.

| 7.2. | Dienu skaits, ko kuģis 2008. gada pārvaldības laikposmā pavada apgabalā, uz ko attiecas gan šis pielikums, gan IIA pielikums, nepārsniedz šā pielikuma I tabulā noteikto dienu skaitu. Tomēr dienu skaits, ko kuģis pavada apgabalos, uz kuriem attiecas IIA pielikums, atbilst saskaņā ar IIA pielikumu noteiktajam maksimālajam dienu skaitam. |
| --- | --- |

7.2.

Dienu skaits, ko kuģis 2008. gada pārvaldības laikposmā pavada apgabalā, uz ko attiecas gan šis pielikums, gan IIA pielikums, nepārsniedz šā pielikuma I tabulā noteikto dienu skaitu. Tomēr dienu skaits, ko kuģis pavada apgabalos, uz kuriem attiecas IIA pielikums, atbilst saskaņā ar IIA pielikumu noteiktajam maksimālajam dienu skaitam.

| 7.3. | Dalībvalsts iedalīto zvejas piepūli 2008. gada pārvaldības laikposmā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu tā jebkuram attiecīgajam kuģim var atļaut pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no tā dienu skaita, kas konkrētajai zvejas rīku grupai noteikts I tabulā, ja vien tiek ievērots konkrētajai zvejas rīku grupai noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.
  Katrai konkrētai zvejas rīku grupai kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas piešķirtas kuģiem, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un atbilst šai zvejas rīku grupai. Ja šis punkts nav ticis piemērots, individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu. |
| --- | --- |

7.3.

Dalībvalsts iedalīto zvejas piepūli 2008. gada pārvaldības laikposmā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu tā jebkuram attiecīgajam kuģim var atļaut pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no tā dienu skaita, kas konkrētajai zvejas rīku grupai noteikts I tabulā, ja vien tiek ievērots konkrētajai zvejas rīku grupai noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.

Katrai konkrētai zvejas rīku grupai kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas piešķirtas kuģiem, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un atbilst šai zvejas rīku grupai. Ja šis punkts nav ticis piemērots, individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu.

| 7.4. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 7.3. punktā izklāstītos nosacījumus, elektroniskā formātā iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, par katru zvejas rīku grupu pievienojot aprēķinus, kuru pamatā ir:






  — | zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts katra kuģa Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

7.4.

Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 7.3. punktā izklāstītos nosacījumus, elektroniskā formātā iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, par katru zvejas rīku grupu pievienojot aprēķinus, kuru pamatā ir:

—

zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts katra kuģa Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda;

| — | to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 7.3. punktu. |
| --- | --- |

—

to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 7.3. punktu.

Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var atļaut dalībvalstij izmantot 7.3. punkta nosacījumus.

8.   Pārvaldības laikposmi

| 8.1. | Dalībvalsts var sadalīt I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu pa pārvaldības laikposmiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus. |
| --- | --- |

8.1.

Dalībvalsts var sadalīt I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu pa pārvaldības laikposmiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.

| 8.2. | Dienu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības laikposmā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. |
| --- | --- |

8.2.

Dienu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības laikposmā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.

| 8.3. | Jebkurā pārvaldības laikposmā kuģim, kas ir izmantojis tam iedalīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu, ir jāpaliek ostā vai ārpus apgabala līdz pārvaldības laikposma beigām, ja vien tas neizmanto zvejas rīkus, kuru izmantošanai maksimālais dienu skaits nav noteikts. |
| --- | --- |

8.3.

Jebkurā pārvaldības laikposmā kuģim, kas ir izmantojis tam iedalīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu, ir jāpaliek ostā vai ārpus apgabala līdz pārvaldības laikposma beigām, ja vien tas neizmanto zvejas rīkus, kuru izmantošanai maksimālais dienu skaits nav noteikts.

9.   Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību izbeigšanu

| 9.1. | Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantam vai ko izraisījuši citi apstākļi, par kuriem dalībvalstis ir pienācīgi ziņojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju ģeogrāfiskajā apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no 3. punktā minētajiem zvejas rīkiem. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minēto zvejas rīku.
  Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.
  Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā ar 4.2. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu papildu dienas jūrā. |
| --- | --- |

9.1.

Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantam vai ko izraisījuši citi apstākļi, par kuriem dalībvalstis ir pienācīgi ziņojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju ģeogrāfiskajā apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no 3. punktā minētajiem zvejas rīkiem. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minēto zvejas rīku.

Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.

Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā ar 4.2. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu papildu dienas jūrā.

| 9.2. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 9.1. punktā minēto iedalīto zvejas piepūli, iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus elektroniskā formātā, par katru I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu norādot aprēķinus, kuru pamatā ir:






  — | zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts šo kuģu Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

9.2.

Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 9.1. punktā minēto iedalīto zvejas piepūli, iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus elektroniskā formātā, par katru I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu norādot aprēķinus, kuru pamatā ir:

—

zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts šo kuģu Kopienas flotes reģistra (CFR) numurs un dzinēja jauda;

| — | šo kuģu veiktā zvejas darbība 2003. gadā, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai. |
| --- | --- |

—

šo kuģu veiktā zvejas darbība 2003. gadā, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai.

| 9.3. | Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt šai dalībvalstij 7.2. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

9.3.

Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt šai dalībvalstij 7.2. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

| 9.4. | Dalībvalsts 2008. gada pārvaldības laikposmā var no jauna iedalīt šīs papildu dienas jūrā visiem kuģiem, kas paliek flotē un kas atbilst attiecīgajai zvejas rīku grupai, vai daļai kuģu, mutatis mutandis piemērojot 7.3. un 7.4. punktā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

9.4.

Dalībvalsts 2008. gada pārvaldības laikposmā var no jauna iedalīt šīs papildu dienas jūrā visiem kuģiem, kas paliek flotē un kas atbilst attiecīgajai zvejas rīku grupai, vai daļai kuģu, mutatis mutandis piemērojot 7.3. un 7.4. punktā izklāstītos nosacījumus.

| 9.5. | Papildu dienu skaits, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, tiek saglabāts 2008. gadā. |
| --- | --- |

9.5.

Papildu dienu skaits, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, tiek saglabāts 2008. gadā.

10.   Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai novērotāju izvietošanai

| 10.1. | Pamatojoties uz pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā minētajām grupām. Šāda programma jo īpaši ir vērsta uz izmetumu apjomu un nozvejas sastāvu, un tā pārsniedz datu vākšanas minimālās prasības, kas obligātajām un paplašinātajām programmām noteiktas Regulā (EK) Nr. 1543/2000, Regulā (EK) Nr. 1639/2001 un Regulā (EK) Nr. 1581/2004.
  Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka un nav zvejas kuģa apkalpes locekļi. |
| --- | --- |

10.1.

Pamatojoties uz pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā minētajām grupām. Šāda programma jo īpaši ir vērsta uz izmetumu apjomu un nozvejas sastāvu, un tā pārsniedz datu vākšanas minimālās prasības, kas obligātajām un paplašinātajām programmām noteiktas Regulā (EK) Nr. 1543/2000, Regulā (EK) Nr. 1639/2001 un Regulā (EK) Nr. 1581/2004.

Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka un nav zvejas kuģa apkalpes locekļi.

| 10.2. | Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 10.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz Komisijai pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas aprakstu. |
| --- | --- |

10.2.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 10.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz Komisijai pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.

| 10.3. | Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 7.1. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas novērotāju izvietošanas programma. |
| --- | --- |

10.3.

Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 7.1. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas novērotāju izvietošanas programma.

| 10.4. | Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi šādu dalībvalsts iesniegtu programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma. |
| --- | --- |

10.4.

Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi šādu dalībvalsts iesniegtu programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

I tabula

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu var pavadīt apgabalā, izmantojot konkrētus zvejas rīkus

| Zvejas rīks
  (3. punkts) | Nosaukums
  Izmanto tikai 3. punktā noteiktās zvejas rīku grupas | Lamanša rietumdaļa |
| --- | --- | --- |
| 3.a | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm | 192 |
| 3.b | Statiskie zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir < 220 mm | 192 |

Zvejas rīks

(3. punkts)

Nosaukums

Izmanto tikai 3. punktā noteiktās zvejas rīku grupas

Lamanša rietumdaļa

3.a

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm

192

3.b

Statiskie zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir < 220 mm

192

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

11.   Dienu nodevumi starp zvejas kuģiem, kas peld ar vienas dalībvalsts karogu

| 11.1. | Dalībvalsts var atļaut jebkuram zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, nodot tam iedalītās dienas, kas pavadāmas apgabalā, kādam citam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu attiecīgajā apgabalā, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Kopienas zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

11.1.

Dalībvalsts var atļaut jebkuram zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, nodot tam iedalītās dienas, kas pavadāmas apgabalā, kādam citam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu attiecīgajā apgabalā, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Kopienas zvejas flotes reģistrā.

| 11.2. | Kopējais dienu skaits, kas pavadāmas attiecīgajā apgabalā, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par dienas nododošā kuģa apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, kas apstiprināts Kopienas zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

11.2.

Kopējais dienu skaits, kas pavadāmas attiecīgajā apgabalā, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par dienas nododošā kuģa apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, kas apstiprināts Kopienas zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

| 11.3. | Dienu nodevums, kas aprakstīts 11.1. punktā, ir atļauts tikai starp kuģiem, kas izmanto vienu un to pašu 3. punktā minēto zvejas rīku grupu, vienā pārvaldības laikposmā. |
| --- | --- |

11.3.

Dienu nodevums, kas aprakstīts 11.1. punktā, ir atļauts tikai starp kuģiem, kas izmanto vienu un to pašu 3. punktā minēto zvejas rīku grupu, vienā pārvaldības laikposmā.

| 11.4. | Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par veiktajiem nodevumiem. Lai šos ziņojumus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt sīki izstrādātu izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

11.4.

Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par veiktajiem nodevumiem. Lai šos ziņojumus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt sīki izstrādātu izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.

12.   Dienu nodevumi starp zvejas kuģiem, kas peld ar dažādu dalībvalstu karogu

Dalībvalstis var atļaut apgabalos pavadāmās dienas tajā pašā pārvaldības laikposmā un tajā pašā apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogiem, ja ir ievēroti 4.2., 4.4., 6. un 11. punktā paredzētie noteikumi. Ja dalībvalstis nolemj atļaut šādu nodevumu, tās pirms nodevuma veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodevumu, norādot nodoto dienu skaitu, zvejas piepūli un attiecīgā gadījumā ar to saistītās nozvejas kvotas.

ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANA

13.   Paziņošana par zvejas rīkiem

Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis karoga valsts iestādēm paziņo, kādu zvejas rīku vai rīkus ir paredzēts izmantot gaidāmajā pārvaldības laikposmā. Kamēr nav iesniegts šāds paziņojums, kuģim nav tiesību zvejot 1. punktā noteiktajā apgabalā, izmantojot kādu no 3. punktā minētām zvejas rīku grupām.

14.   Ar zveju nesaistītas darbības

Jebkurā pārvaldības laikposmā kuģis var veikt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts atbilstīgi 7. punktam iedalīto dienu skaits, ja kuģis laikus paziņo karoga valstij par saviem nodomiem, norādot iecerētās darbības veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā uz kuģa nedrīkst būt ne zvejas rīki, ne zivis.

TRANZĪTS

15.   Tranzīts

Kuģim ir atļauts šķērsot apgabalu tranzītā, ja tam nav zvejas atļaujas šajā apgabalā vai arī kuģis pirms tam ir paziņojis attiecīgām iestādēm par šķērsošanas plāniem. Kamēr kuģis atrodas minētajā apgabalā, uz kuģa esošajiem zvejas rīkiem jābūt nostiprinātiem un glabātiem saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.

UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN PĀRRAUDZĪBA

16.   Ziņošana par zvejas piepūli

Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pantu piemēro kuģiem, uz kuriem ir zvejas rīki, kas pieder kādai no šā pielikuma 3. punktā noteiktajām grupām, un kuri darbojas šā pielikuma 1. punktā noteiktajā apgabalā. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.c pantā paredzētā prasība par ziņojumu pārraidīšanu neattiecas uz kuģiem, kuri ir aprīkoti ar kuģu satelītuzraudzības sistēmu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantam.

17.   Attiecīgo datu reģistrēšana

Dalībvalstis nodrošina to, ka šādus datus, kas saņemti saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu, reģistrē datorlasāmā formā:

| a) | ieiešana ostā un iziešana no ostas; |
| --- | --- |

a)

ieiešana ostā un iziešana no ostas;

| b) | katra ieiešana jebkurā jūras rajonā, kurā ir spēkā īpaši noteikumi piekļuvei ūdeņiem un resursiem, un iziešana no tā. |
| --- | --- |

b)

katra ieiešana jebkurā jūras rajonā, kurā ir spēkā īpaši noteikumi piekļuvei ūdeņiem un resursiem, un iziešana no tā.

18.   Kontrolpārbaudes

Dalībvalstis zvejas žurnālu iesniegšanu un attiecīgu informāciju, kas reģistrēta zvejas žurnālā, pārbauda, izmantojot kuģu satelītuzraudzības sistēmas datus. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē un pēc pieprasījuma dara pieejamas Komisijai.

19.   Alternatīvi kontroles pasākumi

Lai nodrošinātu 16. punktā noteikto saistību ievērošanu, dalībvalstis drīkst īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, kas ir tikpat efektīvi un pārredzami kā šīs ziņošanas saistības. Par šādiem alternatīviem pasākumiem pirms to ieviešanas paziņo Komisijai.

20.   Iepriekšēja paziņošana par pārkraušanu vai izkraušanu

Tāda Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, no kura paredzēts pārkraut jebkādu uz tā paturētu daudzumu vai izkraut to kādas trešās valsts ostā vai izkraušanas vietā, vismaz 24 stundas pirms pārkraušanas vai izkraušanas trešā valstī kuģa karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm sniedz informāciju, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b pantā.

21.   Pielaides robeža, novērtējot zvejas žurnālā reģistrētos daudzumus

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, pieļaujamā pielaides robeža, novērtējot to zivju daudzumu kilogramos, ko patur uz 16. punktā minētajiem kuģiem, var būt 8 % no zvejas žurnāla datiem. Ja Kopienas tiesību aktos nav noteikti pārrēķina koeficienti, piemēro tās dalībvalsts pārrēķina koeficientu, ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.

22.   Atsevišķa uzglabāšana

Ja kuģī uzglabātais jūrasmēļu daudzums ir lielāks par 50 kg, uz zvejas kuģa aizliegts paturēt jūrasmēles jebkādā tvertnē jebkādā daudzumā, jauktā veidā ar citu sugu zivīm vai jūras organismiem. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi palīdz dalībvalstu inspektoriem, lai tie varētu veikt zvejas žurnālā reģistrēto un uz kuģa paturēto jūrasmēļu daudzumu kontrolpārbaudi.

23.   Svēršana

| 23.1. | Dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina to, ka jūrasmēļu daudzumu, kas pārsniedz 300 kg un kas nozvejots attiecīgajā apgabalā, pirms pārdošanas nosver, izmantojot izsoles telpas svarus. |
| --- | --- |

23.1.

Dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina to, ka jūrasmēļu daudzumu, kas pārsniedz 300 kg un kas nozvejots attiecīgajā apgabalā, pirms pārdošanas nosver, izmantojot izsoles telpas svarus.

| 23.2. | Dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai attiecīgajos apgabalos nozvejoto jūrasmēļu daudzumu, kas pārsniedz 300 kg un kas pirmoreiz izkrauts šajā dalībvalstī, nosver inspektoru klātbūtnē pirms tā tālākas transportēšanas no pirmās izkraušanas ostas. |
| --- | --- |

23.2.

Dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai attiecīgajos apgabalos nozvejoto jūrasmēļu daudzumu, kas pārsniedz 300 kg un kas pirmoreiz izkrauts šajā dalībvalstī, nosver inspektoru klātbūtnē pirms tā tālākas transportēšanas no pirmās izkraušanas ostas.

24.   Transports

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, jebkuru sugu daudzumiem, kuri iegūti kādā no šīs regulas 8. pantā minētajām zvejniecībām, kuri pārsniedz 50 kg un kurus transportē uz vietu, kas nav izkraušanas vai importēšanas vieta, pievieno Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā minētas deklarācijas eksemplāru par minēto sugu transportējamo daudzumu. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro.

25.   Īpaša uzraudzības programma

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, īpašā uzraudzības programma jebkuru šīs regulas 8. pantā minēto krājumu zvejai var ilgt vairāk nekā divus gadus no to stāšanās spēkā dienas.

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

26.   Attiecīgo datu vākšana

Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, par katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamajiem zvejas rīkiem un statiskajiem zvejas rīkiem, un par to zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajā apgabalā īstenojuši kuģi ar dažāda veida zvejas rīkiem.

27.   Attiecīgo datu paziņošana

| 27.1. | Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis izklājlapas veidā II un III tabulā norādītajā formātā dara zināmus Komisijai 26. punktā minētos datus, nosūtot tos uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. |
| --- | --- |

27.1.

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis izklājlapas veidā II un III tabulā norādītajā formātā dara zināmus Komisijai 26. punktā minētos datus, nosūtot tos uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm.

| 27.2. | Lai 26. punktā minētos datus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt jaunu izklājlapas formātu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

27.2.

Lai 26. punktā minētos datus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt jaunu izklājlapas formātu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

II tabula

Ziņošanas formāts

| Valsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības laikposma ilgums | Apgabals, kurā zvejo | Paziņotais rīks vai rīki | Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki | Dienu nodevumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| No1 | No2 | No3 | ... | No1 | No2 | No3 | ... | No1 | No2 | No3 | ... | No1 | No2 | No3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) | (8) | (8) | (8) | (9) | (9) | (9) | (9) | (10) |

Valsts

CFR

Ārējais marķējums

Pārvaldības laikposma ilgums

Apgabals, kurā zvejo

Paziņotais rīks vai rīki

Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki

Dienu nodevumi

No1

No2

No3

...

No1

No2

No3

...

No1

No2

No3

...

No1

No2

No3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

(8)

(8)

(8)

(9)

(9)

(9)

(9)

(10)

III tabula

Datu formāts

| Datu lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (1)

  L (pie kreisās malas) R (pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Valsts |

Datu lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (1)

L (pie kreisās malas) R (pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Valsts

3

n/a

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis ir reģistrēts zvejai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002.

Dienas nododoša kuģa gadījumā tā vienmēr ir paziņotāja valsts.

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

12

n/a

Kopienas flotes reģistra numurs

Zvejas kuģa identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir mazāk par deviņām zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm.

| (3) | Ārējais marķējums |
| --- | --- |

(3)

Ārējais marķējums

14

L

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87

| (4) | Pārvaldības laikposma ilgums |
| --- | --- |

(4)

Pārvaldības laikposma ilgums

2

L

Pārvaldības laikposma ilgums, izteikts mēnešos.

| (5) | Apgabals, kurā zvejo |
| --- | --- |

(5)

Apgabals, kurā zvejo

1

L

Uz IIC pielikumu neattiecas.

| (6) | Paziņotais rīks vai rīki |
| --- | --- |

(6)

Paziņotais rīks vai rīki

5

L

Paziņoto zvejas rīku grupu norāda saskaņā ar IIC pielikuma 3. punktu (a vai b)

| (7) | Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem |
| --- | --- |

(7)

Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam rīkam vai rīkiem

2

L

Uz IIC pielikumu neattiecas.

| (8) | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus |
| --- | --- |

(8)

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto rīku vai rīkus

3

L

Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIC pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīku grupu, un paziņotā pārvaldības laikposma ilgums.

| (9) | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki |
| --- | --- |

(9)

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais rīks vai rīki

3

L

Dienu skaits, ko kuģis faktiski pavadīja attiecīgajā apgabalā un izmantoja zvejas rīku, kas atbilst paziņotajai rīku grupai paziņotajā pārvaldības laikposmā saskaņā ar IIC pielikumu.

| (10) | Dienu nodevumi |
| --- | --- |

(10)

Dienu nodevumi

4

L

Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”.

---

(1)  attiecīgā informācija datu nosūtīšanai ierobežota apjoma formātā.

IID PIELIKUMS

ZVEJAS IESPĒJAS UN ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM, KAS ZVEJO TŪBĪTES ICES IIIa UN IV ZONĀ UN ICES IIa ZONAS EK ŪDEŅOS

| 1. | Šajā pielikumā paredzētie nosacījumi attiecas uz Kopienas kuģiem, kuri ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos zvejo ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 16 mm. |
| --- | --- |

1.

Šajā pielikumā paredzētie nosacījumi attiecas uz Kopienas kuģiem, kuri ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos zvejo ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 16 mm.

| 2. | Šajā pielikumā paredzētie nosacījumi attiecas uz trešo valstu kuģiem, kam ir atļauts zvejot tūbītes ICES IV zonas EK ūdeņos, ja vien nav noteikts citādi vai ja tā noteikts pēc Kopienas un Norvēģijas apspriešanās, kā izklāstīts Eiropas Kopienas un Norvēģijas 2007. gada 26. novembra Saskaņotā secinājumu protokola 7.3. punktā. |
| --- | --- |

2.

Šajā pielikumā paredzētie nosacījumi attiecas uz trešo valstu kuģiem, kam ir atļauts zvejot tūbītes ICES IV zonas EK ūdeņos, ja vien nav noteikts citādi vai ja tā noteikts pēc Kopienas un Norvēģijas apspriešanās, kā izklāstīts Eiropas Kopienas un Norvēģijas 2007. gada 26. novembra Saskaņotā secinājumu protokola 7.3. punktā.

| 3. | Šajā pielikumā apgabalā pavadītā diena ir:






  a) | 24 stundu laikposms no plkst. 00:00 kalendārajā dienā līdz plkst. 24:00 tajā pašā kalendārajā dienā vai jebkura šāda laikposma daļa, vai |
| --- | --- | --- |

3.

Šajā pielikumā apgabalā pavadītā diena ir:

a)

24 stundu laikposms no plkst. 00:00 kalendārajā dienā līdz plkst. 24:00 tajā pašā kalendārajā dienā vai jebkura šāda laikposma daļa, vai

| b) | jebkurš nepārtraukts Kopienas zvejas žurnālā ierakstīts 24 stundu laikposms starp atiešanas datumu un laiku un pienākšanas datumu un laiku vai jebkura šāda laikposma daļa. |
| --- | --- |

b)

jebkurš nepārtraukts Kopienas zvejas žurnālā ierakstīts 24 stundu laikposms starp atiešanas datumu un laiku un pienākšanas datumu un laiku vai jebkura šāda laikposma daļa.

| 4. | Katra attiecīgā dalībvalsts uztur datubāzi par ICES IIIa un IV zonu un par katru kuģi, kas peld ar tās karogu vai ir reģistrēts Kopienā un kas zvejojis ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 16 mm, norādīta šāda informācija:






  a) | kuģa nosaukums un iekšējais reģistrācijas numurs; |
| --- | --- | --- |

4.

Katra attiecīgā dalībvalsts uztur datubāzi par ICES IIIa un IV zonu un par katru kuģi, kas peld ar tās karogu vai ir reģistrēts Kopienā un kas zvejojis ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 16 mm, norādīta šāda informācija:

a)

kuģa nosaukums un iekšējais reģistrācijas numurs;

| b) | uzstādītā dzinēja jauda kilovatos, kas mērīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. pantu; |
| --- | --- |

b)

uzstādītā dzinēja jauda kilovatos, kas mērīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. pantu;

| c) | dienu skaits, kas pavadītas apgabalā, zvejojot ar gruntstrali, vadu vai līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm; |
| --- | --- |

c)

dienu skaits, kas pavadītas apgabalā, zvejojot ar gruntstrali, vadu vai līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm;

| d) | kilovatdienas, ko nosaka, apgabalā pavadīto dienu skaitu reizinot ar uzstādīto dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

d)

kilovatdienas, ko nosaka, apgabalā pavadīto dienu skaitu reizinot ar uzstādīto dzinēja jaudu kilovatos.

| 5. | Izpētes zveju, lai noskaidrotu tūbīšu daudzumu, sāk agrākais 2008. gada 1. aprīlī un beidz vēlākais 2008. gada 6. maijā.
  Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli 2008. gadā, ko drīkst izmantot izpētes zvejā, lai noskaidrotu tūbīšu daudzumu, nosaka, ņemot par pamatu kopējo zvejas piepūli, ko Kopienas zvejas kuģi izmantojuši 2007. gadā saskaņā ar 4. punktu, un to sadala pa dalībvalstīm saskaņā ar saskaņā ar šai KPN piešķirtām kvotām.
  Attiecībā uz šīm KPN nepiešķirtajām kvotām zvejas piepūli, ko drīkst izmantot izpētes zvejā, lai noskaidrotu tūbīšu daudzumu, sadala starp dalībvalstīm, kuru kuģiem šajā apgabalā ir reģistrēta zvejas darbība 2002., 2003., 2004., 2005. un 2006. gadā. Tas atbildīs šādām zvejas piepūles daļām – 96 % Zviedrijai un 4 % Vācijai. |
| --- | --- |

5.

Izpētes zveju, lai noskaidrotu tūbīšu daudzumu, sāk agrākais 2008. gada 1. aprīlī un beidz vēlākais 2008. gada 6. maijā.

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli 2008. gadā, ko drīkst izmantot izpētes zvejā, lai noskaidrotu tūbīšu daudzumu, nosaka, ņemot par pamatu kopējo zvejas piepūli, ko Kopienas zvejas kuģi izmantojuši 2007. gadā saskaņā ar 4. punktu, un to sadala pa dalībvalstīm saskaņā ar saskaņā ar šai KPN piešķirtām kvotām.

Attiecībā uz šīm KPN nepiešķirtajām kvotām zvejas piepūli, ko drīkst izmantot izpētes zvejā, lai noskaidrotu tūbīšu daudzumu, sadala starp dalībvalstīm, kuru kuģiem šajā apgabalā ir reģistrēta zvejas darbība 2002., 2003., 2004., 2005. un 2006. gadā. Tas atbildīs šādām zvejas piepūles daļām – 96 % Zviedrijai un 4 % Vācijai.

| 6. | Komisija, pamatojoties uz ICES un ZZTEK ieteikumiem par Ziemeļjūras tūbīšu skaitu 2007. gada vecuma grupā, pēc iespējas drīz pārskata I pielikumā noteikto KPN un kvotas tūbīšu zvejai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos saskaņā ar šādiem noteikumiem un citiem attiecīgiem zinātniskajā ieteikumā minētajiem aspektiem:
  KPN ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos aprēķina šādi:
  KPN2008 = - 138 + 3,77 × N1× Wobs/Wm
  kur N1 ir aprēķina laikā aplēsto viena gada vecumu sasniegušu īpatņu skaits miljardos, kurš atvasināts, ņemot vērā izpētes zveju 2008. gadā; KPN ir izteikta tūkstošos tonnu; Wobs ir konstatētais viena gada vecumu sasniegušu īpatņu vidējais aritmētiskais svars un Wm (4,75 g) ir ilgtermiņā aprēķinātais viena gada vecumu sasniegušu īpatņu vidējais aritmētiskais svars. |
| --- | --- |

6.

Komisija, pamatojoties uz ICES un ZZTEK ieteikumiem par Ziemeļjūras tūbīšu skaitu 2007. gada vecuma grupā, pēc iespējas drīz pārskata I pielikumā noteikto KPN un kvotas tūbīšu zvejai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos saskaņā ar šādiem noteikumiem un citiem attiecīgiem zinātniskajā ieteikumā minētajiem aspektiem:

KPN ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos aprēķina šādi:

KPN2008 = - 138 + 3,77 × N1× Wobs/Wm

kur N1 ir aprēķina laikā aplēsto viena gada vecumu sasniegušu īpatņu skaits miljardos, kurš atvasināts, ņemot vērā izpētes zveju 2008. gadā; KPN ir izteikta tūkstošos tonnu; Wobs ir konstatētais viena gada vecumu sasniegušu īpatņu vidējais aritmētiskais svars un Wm (4,75 g) ir ilgtermiņā aprēķinātais viena gada vecumu sasniegušu īpatņu vidējais aritmētiskais svars.

| 7. | Ja KPN, kas aprēķināts saskaņā ar 6. punktu, ir lielāks par 400 000 tonnām, KPN nosaka 400 000 tonnu apjomā. |
| --- | --- |

7.

Ja KPN, kas aprēķināts saskaņā ar 6. punktu, ir lielāks par 400 000 tonnām, KPN nosaka 400 000 tonnu apjomā.

| 8. | No 2008. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. decembrim aizliedz komerciālu zveju ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 16 mm. |
| --- | --- |

8.

No 2008. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. decembrim aizliedz komerciālu zveju ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 16 mm.

---

III PIELIKUMS

PĀREJAS POSMA TEHNISKIE UN KONTROLES PASĀKUMI

A daļa

Ziemeļatlantija, ietverot Ziemeļjūru, Skageraku un Kategatu

1.   Siļķes zveja EK ūdeņos ICES IIa zonā

Aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa siļķes, kas nozvejotas IIa zonas EK ūdeņos laikposmā no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 16. maija līdz 31. decembrim.

2.   Tehniskie saglabāšanas pasākumi Skagerakā un Kategatā

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 IV pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, piemēro šā pielikuma 1. papildinājumu.

3.   Elektrozveja ICES IVc un IVb zonā

| 3.1. | Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 31. panta 1. punkta, zveja ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus, ir atļauta ICES IVc un IVb zonā uz dienvidiem no iedomātas taisnes, kas savieno turpmāk norādītos punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS48 koordinātu sistēmu:






  — | punkts Apvienotās Karalistes austrumu krastā pie 55o00' N, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 31. panta 1. punkta, zveja ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus, ir atļauta ICES IVc un IVb zonā uz dienvidiem no iedomātas taisnes, kas savieno turpmāk norādītos punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS48 koordinātu sistēmu:

—

punkts Apvienotās Karalistes austrumu krastā pie 55o00' N,

| — | tad uz austrumiem līdz 55o N, 5o E, |
| --- | --- |

—

tad uz austrumiem līdz 55o N, 5o E,

| — | tad uz ziemeļiem līdz 56o N, |
| --- | --- |

—

tad uz ziemeļiem līdz 56o N,

| — | un uz austrumiem līdz punktam Dānijas rietumu krastā pie 56o N. |
| --- | --- |

—

un uz austrumiem līdz punktam Dānijas rietumu krastā pie 56o N.

| 3.2. | Šādus pasākumus piemēro 2008. gadā:






  a) | ne vairāk kā 5 % no katras dalībvalsts rāmja traleru flotes ir atļauts izmantot rāmja traļus ar elektriskajiem impulsiem; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Šādus pasākumus piemēro 2008. gadā:

a)

ne vairāk kā 5 % no katras dalībvalsts rāmja traleru flotes ir atļauts izmantot rāmja traļus ar elektriskajiem impulsiem;

| b) | katra rāmja traļa maksimālā elektriskā jauda kW nepārsniedz tā rāmja garumu metros, reizinātu ar 1,25; |
| --- | --- |

b)

katra rāmja traļa maksimālā elektriskā jauda kW nepārsniedz tā rāmja garumu metros, reizinātu ar 1,25;

| c) | faktiskais spriegums starp elektrodiem nepārsniedz 15 V; |
| --- | --- |

c)

faktiskais spriegums starp elektrodiem nepārsniedz 15 V;

| d) | kuģis ir aprīkots ar automātisku datorvadības sistēmu, kas reģistrē maksimālo izmantoto jaudu uz vienu rāmi un faktisko spriegumu starp elektrodiem vismaz pēdējās 100 zvejas rīku izcelšanas reizēs. Nepilnvarotas personas nevar modificēt minēto automātisko datorvadības sistēmu; |
| --- | --- |

d)

kuģis ir aprīkots ar automātisku datorvadības sistēmu, kas reģistrē maksimālo izmantoto jaudu uz vienu rāmi un faktisko spriegumu starp elektrodiem vismaz pēdējās 100 zvejas rīku izcelšanas reizēs. Nepilnvarotas personas nevar modificēt minēto automātisko datorvadības sistēmu;

| e) | aizliegts izmantot vienu vai vairākas smaguma ķēdes pie grunttropes. |
| --- | --- |

e)

aizliegts izmantot vienu vai vairākas smaguma ķēdes pie grunttropes.

4.   Apgabala slēgšana tūbīšu zvejai ICES IV zonā

| 4.1. | Ir aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa tūbītes, kas nozvejotas ģeogrāfiskajā apgabalā, kas atrodas pie Anglijas un Skotijas austrumu piekrastes un ko ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādus punktus, kuri noteikti saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:






  — | Anglijas austrumu krasts 55o30' N, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Ir aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa tūbītes, kas nozvejotas ģeogrāfiskajā apgabalā, kas atrodas pie Anglijas un Skotijas austrumu piekrastes un ko ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādus punktus, kuri noteikti saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

—

Anglijas austrumu krasts 55o30' N,

| — | platums 55o30' N, garums 01o00' W, |
| --- | --- |

—

platums 55o30' N, garums 01o00' W,

| — | platums 58o00' N, garums 01o00' W, |
| --- | --- |

—

platums 58o00' N, garums 01o00' W,

| — | platums 58o00' N, garums 02o00' W, |
| --- | --- |

—

platums 58o00' N, garums 02o00' W,

| — | Skotijas austrumu piekraste 02o00' W. |
| --- | --- |

—

Skotijas austrumu piekraste 02o00' W.

| 4.2. | Ir atļauta zveja zinātniskas pētniecības nolūkos, lai veiktu tūbīšu krājumu uzraudzību šajā apgabalā un novērtētu slēgšanas ietekmi. |
| --- | --- |

4.2.

Ir atļauta zveja zinātniskas pētniecības nolūkos, lai veiktu tūbīšu krājumu uzraudzību šajā apgabalā un novērtētu slēgšanas ietekmi.

5.   Rokolas robežrajona slēgšana pikšu zvejai ICES VI zonā

Visu veidu zveja, izņemot zveju ar āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

| Punkts Nr. | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- |
| 1. | 57o00' N | 15o00' W |
| 2. | 57o00' N | 14o00' W |
| 3. | 56o30' N | 14o00' W |
| 4. | 56o30' N | 15o00' W |

Punkts Nr.

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1.

57o00' N

15o00' W

2.

57o00' N

14o00' W

3.

56o30' N

14o00' W

4.

56o30' N

15o00' W

Šajā punktā definēto apgabalu daļā, kas pārklājas ar apgabalu, kuru 13.1. punktā sauc par North West Rockall, tomēr nepiemēro atkāpi, kas attiecas uz āķu jedām.

6.   Mencas zvejas aizliegums ICES VI un VII zonā

6.1.   ICES VIa zona

Līdz 2008. gada 31. decembrim ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības apgabalos, ko ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

| | 59o05' N, 06o45' W |
| --- | --- |

59o05' N, 06o45' W

| | 59o30' N, 06o00' W |
| --- | --- |

59o30' N, 06o00' W

| | 59o40' N, 05o00' W |
| --- | --- |

59o40' N, 05o00' W

| | 60o00' N, 04o00' W |
| --- | --- |

60o00' N, 04o00' W

| | 59o30' N, 04o00' W |
| --- | --- |

59o30' N, 04o00' W

| | 59o05' N, 06o45' W. |
| --- | --- |

59o05' N, 06o45' W.

6.2.   ICES VIIf un VIIg zona

No 2008. gada 1. februāra līdz 2008. gada 31. martam ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības šādās ICES četrstūros: 30E4, 31E4, 32E3. Šo aizliegumu nepiemēro 6 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.

6.3.   Atkāpjoties no 6.1. un 6.2. punkta, noteiktos apgabalos un laikposmos ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot murdus un zivju grozus, ja:

| i) | uz kuģa neatrodas nekādi citi zvejas rīki kā tikai murdi un zivju grozi un |
| --- | --- |

i)

uz kuģa neatrodas nekādi citi zvejas rīki kā tikai murdi un zivju grozi un

| ii) | uz kuģa netiek paturētas nekādas citas zivis, izņemot gliemenes un vēžveidīgos. |
| --- | --- |

ii)

uz kuģa netiek paturētas nekādas citas zivis, izņemot gliemenes un vēžveidīgos.

6.4.   Atkāpjoties no 6.1. un 6.2. punkta, minētajos punktos norādītajos apgabalos atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 mm, ja:

| i) | uz kuģa neatrodas zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm, un |
| --- | --- |

i)

uz kuģa neatrodas zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm, un

| ii) | uz kuģa netiek paturētas zivis, kas nav siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu un argentīnas. |
| --- | --- |

ii)

uz kuģa netiek paturētas zivis, kas nav siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu un argentīnas.

7.   Tehniskie saglabāšanas pasākumi Īrijas jūrā

| 7.1. | Laikposmā no 2008. gada 14. februāra līdz 2007. gada 30. aprīlim ir aizliegts izmantot grunts traļus, vadus vai tiem līdzīgus velkamus zvejas rīkus, žaunu tīklus, vairāksienu tīklus, iepinējtīklus vai tiem līdzīgus statiskos zvejas rīkus vai citus zvejas rīkus, kuriem ir āķi, tajā ICES VIIa rajona daļā, ko ierobežo:






  — | Īrijas austrumkrasts un Ziemeļīrijas austrumkrasts un |
| --- | --- | --- |

7.1.

Laikposmā no 2008. gada 14. februāra līdz 2007. gada 30. aprīlim ir aizliegts izmantot grunts traļus, vadus vai tiem līdzīgus velkamus zvejas rīkus, žaunu tīklus, vairāksienu tīklus, iepinējtīklus vai tiem līdzīgus statiskos zvejas rīkus vai citus zvejas rīkus, kuriem ir āķi, tajā ICES VIIa rajona daļā, ko ierobežo:

—

Īrijas austrumkrasts un Ziemeļīrijas austrumkrasts un

| — | taisnas līnijas, kas secīgi savieno šādas ģeogrāfiskās koordinātas: |
| --- | --- |

—

taisnas līnijas, kas secīgi savieno šādas ģeogrāfiskās koordinātas:

| — | punkts Ziemeļīrijas Ardas pussalas austrumu krastā pie 54o30' N, |
| --- | --- |

—

punkts Ziemeļīrijas Ardas pussalas austrumu krastā pie 54o30' N,

| — | 54o30' N, 04o50' W, |
| --- | --- |

—

54o30' N, 04o50' W,

| — | 53o15' N, 04o50' W, |
| --- | --- |

—

53o15' N, 04o50' W,

| — | punkts Īrijas austrumu krastā pie 53o15' N. |
| --- | --- |

—

punkts Īrijas austrumu krastā pie 53o15' N.

| 7.2. | Atkāpjoties no 7.1. punkta, tajā minētajā apgabalā un laikposmā:






  a) | atļauts izmantot grunts traļus ar traļu durvīm, ja uz kuģa netiek paturēti cita veida zvejas rīki un ja






  i) | to linuma acs izmērs ir no 70 mm līdz 79 mm vai no 80 mm līdz 99 mm, un |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.

Atkāpjoties no 7.1. punkta, tajā minētajā apgabalā un laikposmā:

a)

atļauts izmantot grunts traļus ar traļu durvīm, ja uz kuģa netiek paturēti cita veida zvejas rīki un ja

i)

to linuma acs izmērs ir no 70 mm līdz 79 mm vai no 80 mm līdz 99 mm, un

| ii) | to linuma acis ir tikai vienā no atļautajiem izmēra diapazoniem, un |
| --- | --- |

ii)

to linuma acis ir tikai vienā no atļautajiem izmēra diapazoniem, un

| iii) | tiem nav linuma acu, kuru izmērs ir lielāks par 300 mm, neatkarīgi no šo acu atrašanās vietas linumā, un |
| --- | --- |

iii)

tiem nav linuma acu, kuru izmērs ir lielāks par 300 mm, neatkarīgi no šo acu atrašanās vietas linumā, un

| iv) | tos izmanto tikai apgabalā, kuru ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādas koordinātas: | 53o30' N, 05o30' W |
| --- | --- | --- |

iv)

tos izmanto tikai apgabalā, kuru ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādas koordinātas:

53o30' N, 05o30' W

| | 53o30' N, 05o20' W |
| --- | --- |

53o30' N, 05o20' W

| | 54o20' N, 04o50' W |
| --- | --- |

54o20' N, 04o50' W

| | 54o30' N, 05o10' W |
| --- | --- |

54o30' N, 05o10' W

| | 54o30' N, 05o20' W |
| --- | --- |

54o30' N, 05o20' W

| | 54o00' N, 05o50' W |
| --- | --- |

54o00' N, 05o50' W

| | 54o00' N, 06o10' W |
| --- | --- |

54o00' N, 06o10' W

| | 53o45' N, 06o10' W |
| --- | --- |

53o45' N, 06o10' W

| | 53o45' N, 05o30' W |
| --- | --- |

53o45' N, 05o30' W

| | 53o30' N, 05o30' W; |
| --- | --- |

53o30' N, 05o30' W;

| b) | atļauts izmantot separatora traļus, ja uz kuģa netiek paturēti cita veida zvejas rīki un ja šādi traļi:






  i) | atbilst a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā paredzētajiem nosacījumiem; un |
| --- | --- | --- |

b)

atļauts izmantot separatora traļus, ja uz kuģa netiek paturēti cita veida zvejas rīki un ja šādi traļi:

i)

atbilst a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā paredzētajiem nosacījumiem; un

| ii) | ir konstruēti atbilstīgi tehniskajai informācijai, kura ietverta pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 254/2002 (2002. gada 12. februāris), ar ko nosaka pasākumus, kuri 2002. gadā piemērojami mencas krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES VIIa zona) (1). |
| --- | --- |

ii)

ir konstruēti atbilstīgi tehniskajai informācijai, kura ietverta pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 254/2002 (2002. gada 12. februāris), ar ko nosaka pasākumus, kuri 2002. gadā piemērojami mencas krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES VIIa zona) (1).

Turklāt separatora traļus var izmantot apgabalā, kuru ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādas koordinātas:

| | 53o45' N, 06o00' W |
| --- | --- |

53o45' N, 06o00' W

| | 53o45' N, 05o30' W |
| --- | --- |

53o45' N, 05o30' W

| | 53o30' N, 05o30' W |
| --- | --- |

53o30' N, 05o30' W

| | 53o30' N, 06o00' W |
| --- | --- |

53o30' N, 06o00' W

| | 53o45' N, 06o00' W. |
| --- | --- |

53o45' N, 06o00' W.

| 7.3. | Piemēro tehniskos saglabāšanas pasākumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 254/2002 3. un 4. pantā. |
| --- | --- |

7.3.

Piemēro tehniskos saglabāšanas pasākumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 254/2002 3. un 4. pantā.

8.   Žaunu tīklu un iepinējtīklu izmantošana ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k un XII zonā

| 8.1. | Šajā punktā “žaunu tīkls” un “iepinējtīkls” ir zvejas rīks, kas izgatavots no viena linuma gabala un kas ūdenī turas vertikāli. Ar tiem zvejo ūdeņu dzīvos resursus, kas tajos iekļūst, iepinas vai ieķeras. |
| --- | --- |

8.1.

Šajā punktā “žaunu tīkls” un “iepinējtīkls” ir zvejas rīks, kas izgatavots no viena linuma gabala un kas ūdenī turas vertikāli. Ar tiem zvejo ūdeņu dzīvos resursus, kas tajos iekļūst, iepinas vai ieķeras.

| 8.2. | Šajā punktā vairāksienu tīkls ir zvejas rīks, kas izgatavots no diviem vai vairākiem linuma gabaliem, kuri kopā paralēli iekārti uz vienas augšējā iestiprinājuma virves, un kas ūdenī turas vertikāli. |
| --- | --- |

8.2.

Šajā punktā vairāksienu tīkls ir zvejas rīks, kas izgatavots no diviem vai vairākiem linuma gabaliem, kuri kopā paralēli iekārti uz vienas augšējā iestiprinājuma virves, un kas ūdenī turas vertikāli.

| 8.3. | Kopienas kuģi nedrīkst izmantot žaunu tīklus, iepinējtīklus un vairāksienu tīklus vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k un XII zonā uz austrumiem no 27o W. |
| --- | --- |

8.3.

Kopienas kuģi nedrīkst izmantot žaunu tīklus, iepinējtīklus un vairāksienu tīklus vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k un XII zonā uz austrumiem no 27o W.

| 8.4. | Atkāpjoties no 8.3. punkta, ir atļauts izmantot šādus zvejas rīkus:






  a) | žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 120 mm un mazāks par 150 mm, ja tos izliek ūdeņos vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums nepārsniedz 600 metrus, ja tie nav garāki par 100 acu rindām, ja to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5 un ja tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju. Vienas izlikto tīklu rindas garums nepārsniedz 5 jūras jūdzes, un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 25 km. Maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Atkāpjoties no 8.3. punkta, ir atļauts izmantot šādus zvejas rīkus:

a)

žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 120 mm un mazāks par 150 mm, ja tos izliek ūdeņos vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums nepārsniedz 600 metrus, ja tie nav garāki par 100 acu rindām, ja to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5 un ja tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju. Vienas izlikto tīklu rindas garums nepārsniedz 5 jūras jūdzes, un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 25 km. Maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas;

| b) | iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 250 mm, ja tos izliek ūdeņos vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums nepārsniedz 600 metrus, ja tie nav garāki par 15 acu rindām, ja to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,33 un ja tie nav aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju. Vienas izlikto tīklu rindas garums nepārsniedz 10 km. Visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 100 km. Maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 72 stundas. |
| --- | --- |

b)

iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 250 mm, ja tos izliek ūdeņos vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums nepārsniedz 600 metrus, ja tie nav garāki par 15 acu rindām, ja to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,33 un ja tie nav aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju. Vienas izlikto tīklu rindas garums nepārsniedz 10 km. Visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 100 km. Maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 72 stundas.

Tomēr šo atkāpi nepiemēro NEAFC pārvaldības apgabalā.

| 8.5. | Uz kuģa vienlaikus var būt tikai viens no 8.4. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem zvejas rīku veidiem. Lai nodrošinātu pazaudēta vai bojāta zvejas rīka aizstāšanu, uz kuģa drīkst būt tīkli, kuru kopējais garums ir par 20 % lielāks nekā to tīklu rindu maksimālais garums, ko drīkst izlikt vienā laikā. Visiem zvejas rīkiem jābūt marķētiem saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 356/2005 (2005. gada 1. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pasīvo zvejas rīku un rāmju traļu marķēšanai un identificēšanai (2). |
| --- | --- |

8.5.

Uz kuģa vienlaikus var būt tikai viens no 8.4. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem zvejas rīku veidiem. Lai nodrošinātu pazaudēta vai bojāta zvejas rīka aizstāšanu, uz kuģa drīkst būt tīkli, kuru kopējais garums ir par 20 % lielāks nekā to tīklu rindu maksimālais garums, ko drīkst izlikt vienā laikā. Visiem zvejas rīkiem jābūt marķētiem saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 356/2005 (2005. gada 1. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pasīvo zvejas rīku un rāmju traļu marķēšanai un identificēšanai (2).

| 8.6. | Uz kuģiem, kas izmanto žaunu tīklus vai iepinējtīklus vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k un XII zonā uz austrumiem no 27o W, jābūt īpašai karoga dalībvalsts izdotai atļaujai zvejot ar statiskajiem tīkliem. |
| --- | --- |

8.6.

Uz kuģiem, kas izmanto žaunu tīklus vai iepinējtīklus vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k un XII zonā uz austrumiem no 27o W, jābūt īpašai karoga dalībvalsts izdotai atļaujai zvejot ar statiskajiem tīkliem.

| 8.7. | Tāda kuģa kapteinis, kam ir 8.6. punktā minētā atļauja zvejot ar statiskajiem tīkliem, reģistrē zvejas žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un garumu, pirms kuģis atstāj ostu un kad tas atgriežas ostā, un atbild par visām atšķirībām starp minētajiem datiem. |
| --- | --- |

8.7.

Tāda kuģa kapteinis, kam ir 8.6. punktā minētā atļauja zvejot ar statiskajiem tīkliem, reģistrē zvejas žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un garumu, pirms kuģis atstāj ostu un kad tas atgriežas ostā, un atbild par visām atšķirībām starp minētajiem datiem.

| 8.8. | Jūras dienestiem vai citām kompetentajām iestādēm ir tiesības bez uzraudzības atstātu zvejas rīku ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k un XII zonā uz austrumiem no 27o W izcelt no jūras šādās situācijās:






  a) | zvejas rīks nav pienācīgi marķēts; |
| --- | --- | --- |

8.8.

Jūras dienestiem vai citām kompetentajām iestādēm ir tiesības bez uzraudzības atstātu zvejas rīku ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k un XII zonā uz austrumiem no 27o W izcelt no jūras šādās situācijās:

a)

zvejas rīks nav pienācīgi marķēts;

| b) | boju marķējums vai VMS dati liecina, ka īpašnieks ilgāk nekā 120 stundas nav bijis mazāk nekā 100 jūras jūdžu attālumā no zvejas rīka; |
| --- | --- |

b)

boju marķējums vai VMS dati liecina, ka īpašnieks ilgāk nekā 120 stundas nav bijis mazāk nekā 100 jūras jūdžu attālumā no zvejas rīka;

| c) | zvejas rīks ir izlikts ūdeņos vietā, kur jūras kartē norādītais dziļums ir lielāks par atļauto dziļumu; |
| --- | --- |

c)

zvejas rīks ir izlikts ūdeņos vietā, kur jūras kartē norādītais dziļums ir lielāks par atļauto dziļumu;

| d) | zvejas rīka linuma acs izmērs atšķiras no atļautā izmēra. |
| --- | --- |

d)

zvejas rīka linuma acs izmērs atšķiras no atļautā izmēra.

| 8.9. | Tāda kuģa kapteinis, kuram ir 8.6. punktā minētā atļauja zvejot ar statiskajiem tīkliem, katra zvejas reisa laikā zvejas žurnālā ieraksta šādu informāciju:






  — | izliktā tīkla linuma acs izmērs; |
| --- | --- | --- |

8.9.

Tāda kuģa kapteinis, kuram ir 8.6. punktā minētā atļauja zvejot ar statiskajiem tīkliem, katra zvejas reisa laikā zvejas žurnālā ieraksta šādu informāciju:

—

izliktā tīkla linuma acs izmērs;

| — | viena tīkla nominālais garums; |
| --- | --- |

—

viena tīkla nominālais garums;

| — | tīklu skaits vienā izlikto tīklu rindā; |
| --- | --- |

—

tīklu skaits vienā izlikto tīklu rindā;

| — | kopējais izlikto tīklu rindu skaits; |
| --- | --- |

—

kopējais izlikto tīklu rindu skaits;

| — | katras izliktās tīklu rindas atrašanās vieta; |
| --- | --- |

—

katras izliktās tīklu rindas atrašanās vieta;

| — | dziļums, kādā izlikta katra tīklu rinda; |
| --- | --- |

—

dziļums, kādā izlikta katra tīklu rinda;

| — | katras izliktās tīklu rindas ūdenī atrašanās laiks; |
| --- | --- |

—

katras izliktās tīklu rindas ūdenī atrašanās laiks;

| — | pazaudētu zvejas rīku skaits, to pēdējā zināmā atrašanās vieta un pazaudēšanas datums. |
| --- | --- |

—

pazaudētu zvejas rīku skaits, to pēdējā zināmā atrašanās vieta un pazaudēšanas datums.

| 8.10. | Zvejas kuģiem, kam ir 8.6. punktā minētā atļauja zvejot ar statiskajiem tīkliem, izkraušanu ir atļauts veikt tikai ostās, kuras dalībvalstis ir apstiprinājušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2347/2002 7. pantu. |
| --- | --- |

8.10.

Zvejas kuģiem, kam ir 8.6. punktā minētā atļauja zvejot ar statiskajiem tīkliem, izkraušanu ir atļauts veikt tikai ostās, kuras dalībvalstis ir apstiprinājušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2347/2002 7. pantu.

| 8.11. | Haizivju daudzums, ko patur uz kuģa, kurš izmanto 8.4. punkta b) apakšpunktā aprakstīto zvejas rīku veidu, nepārsniedz 5 % no kopējā uz kuģa paturēto jūras dzīvo organismu dzīvsvara. |
| --- | --- |

8.11.

Haizivju daudzums, ko patur uz kuģa, kurš izmanto 8.4. punkta b) apakšpunktā aprakstīto zvejas rīku veidu, nepārsniedz 5 % no kopējā uz kuģa paturēto jūras dzīvo organismu dzīvsvara.

9.   Izmesto merlangu skaita samazinājums Ziemeļu jūrā

| 9.1. | Dalībvalstis apņemas 2008. gadā Ziemeļu jūrā veikt izmēģinājumus un eksperimentus, kas ir vajadzīgi, lai tehniski pielāgotu traļus, dāņu vadus un līdzīgus zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir vienāds vai lielāks par 80 mm un mazāks par 90 mm, lai izmesto merlangu skaitu mazinātu vismaz par 30 %. |
| --- | --- |

9.1.

Dalībvalstis apņemas 2008. gadā Ziemeļu jūrā veikt izmēģinājumus un eksperimentus, kas ir vajadzīgi, lai tehniski pielāgotu traļus, dāņu vadus un līdzīgus zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir vienāds vai lielāks par 80 mm un mazāks par 90 mm, lai izmesto merlangu skaitu mazinātu vismaz par 30 %.

| 9.2. | Dalībvalstis 9.1. punktā minēto izmēģinājumu un eksperimentu rezultātus dara pieejamus Komisijai ne vēlāk kā līdz 2008. gada 31. augustam. |
| --- | --- |

9.2.

Dalībvalstis 9.1. punktā minēto izmēģinājumu un eksperimentu rezultātus dara pieejamus Komisijai ne vēlāk kā līdz 2008. gada 31. augustam.

| 9.3. | Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņem lēmumu par atbilstīgiem tehniskiem pielāgojumiem, lai atbilstīgi 9.1. punktā minētajam mērķim mazinātu izmesto merlangu skaitu. |
| --- | --- |

9.3.

Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņem lēmumu par atbilstīgiem tehniskiem pielāgojumiem, lai atbilstīgi 9.1. punktā minētajam mērķim mazinātu izmesto merlangu skaitu.

10.   Nosacījums zvejai ar konkrētiem velkamiem rīkiem, ko atļauts ļietot Biskajas līcī

| 10.1. | Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta Komisijas Regulā (EK) Nr. 494/2002 (2002. gada 19. marts), ar ko nosaka tehniskus papildu pasākumus heka krājumu atjaunošanai ICES III, IV, V, VI un VII apakšapgabalā un ICES VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe rajonā (3), ir atļauts Regulas (EK) Nr. 494/2002 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā definētajā apgabalā veikt zvejas darbības ar traļiem, dāņu vadiem un līdzīgiem rīkiem – izņemot rāmja traļus –, kam linuma acu izmērs ir starp 70 un 99 mm, ja saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu attiecīgajam rīkam ir kvadrātveida linuma acu logs. |
| --- | --- |

10.1.

Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta Komisijas Regulā (EK) Nr. 494/2002 (2002. gada 19. marts), ar ko nosaka tehniskus papildu pasākumus heka krājumu atjaunošanai ICES III, IV, V, VI un VII apakšapgabalā un ICES VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe rajonā (3), ir atļauts Regulas (EK) Nr. 494/2002 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā definētajā apgabalā veikt zvejas darbības ar traļiem, dāņu vadiem un līdzīgiem rīkiem – izņemot rāmja traļus –, kam linuma acu izmērs ir starp 70 un 99 mm, ja saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu attiecīgajam rīkam ir kvadrātveida linuma acu logs.

| 10.2. | Zvejojot VIIIa un VIIIb rajonā, ļauj āmja priekšpusē izvietot šķirotājrestes un to aprīkojumu un/vai pagarinājuma zemākajā daļā āmja priekšpusē izvietot kvadrātveida linuma acu plātni ar linuma acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 60 mm. Regulas (EK) Nr. 850/98 4. panta 1. punkts, 6. pants un 9. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 494/2002 3. panta a) un b) punkts neattiecas uz to traļa daļu, kur izvieto šādus šķirošanas mehānismus. |
| --- | --- |

10.2.

Zvejojot VIIIa un VIIIb rajonā, ļauj āmja priekšpusē izvietot šķirotājrestes un to aprīkojumu un/vai pagarinājuma zemākajā daļā āmja priekšpusē izvietot kvadrātveida linuma acu plātni ar linuma acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 60 mm. Regulas (EK) Nr. 850/98 4. panta 1. punkts, 6. pants un 9. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 494/2002 3. panta a) un b) punkts neattiecas uz to traļa daļu, kur izvieto šādus šķirošanas mehānismus.

11.   Strupdeguna garastu zvejas aizliegums ICES IIIa zonā

Neskarot Regulu (EK) Nr. 2015/2006, neveic strupdeguna garastu specializēto zveju ICES IIIa zonā, līdz 2008. gada sākumā būs noslēgušās Eiropas Kopienas un Norvēģijas apspriedes.

12.   Dziļūdens sugu zvejas piepūle

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2347/2002, 2008. gadā piemēro šādus noteikumus.

| 12.1. | Dalībvalstis nodrošina to, ka zvejas darbības, kuras veic kuģi, kas peld ar to karogu un ir reģistrēti to teritorijā, un kuru rezultātā katrā kalendārajā gadā nozvejo un patur uz kuģa vairāk nekā 10 tonnas dziļūdens sugu un melnā paltusa, notiek saskaņā ar dziļūdens zvejas atļauju. |
| --- | --- |

12.1.

Dalībvalstis nodrošina to, ka zvejas darbības, kuras veic kuģi, kas peld ar to karogu un ir reģistrēti to teritorijā, un kuru rezultātā katrā kalendārajā gadā nozvejo un patur uz kuģa vairāk nekā 10 tonnas dziļūdens sugu un melnā paltusa, notiek saskaņā ar dziļūdens zvejas atļauju.

| 12.2. | Tomēr aizliedz zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut dziļūdens sugu un melnā paltusu daudzumus, kas pārsniedz 100 kg katrā reisā, ja vien attiecīgajam kuģim nav dziļūdens zvejas atļaujas. |
| --- | --- |

12.2.

Tomēr aizliedz zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut dziļūdens sugu un melnā paltusu daudzumus, kas pārsniedz 100 kg katrā reisā, ja vien attiecīgajam kuģim nav dziļūdens zvejas atļaujas.

13.   Pagaidu pasākumi apdraudētu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai

| 13.1. | Grunts tralēšanu un zveju ar statiskajiem zvejas rīkiem, tostarp ar nostiprinātiem grunts žaunu tīkliem un āķu jedām, aizliedz apgabalos, kurus ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādus punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: | Hecate jūras pacēlumi:





  — | 52o21.2866' N, 31o09.2688' W |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.

Grunts tralēšanu un zveju ar statiskajiem zvejas rīkiem, tostarp ar nostiprinātiem grunts žaunu tīkliem un āķu jedām, aizliedz apgabalos, kurus ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādus punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

—

52o21.2866' N, 31o09.2688' W

| — | 52o20.8167' N, 30o51.5258' W |
| --- | --- |

—

52o20.8167' N, 30o51.5258' W

| — | 52o12.0777' N, 30o54.3824' W |
| --- | --- |

—

52o12.0777' N, 30o54.3824' W

| — | 52o12.4144' N, 31o14.8168' W |
| --- | --- |

—

52o12.4144' N, 31o14.8168' W

| — | 52o21.2866' N, 31o09.2688' W |
| --- | --- |

—

52o21.2866' N, 31o09.2688' W

| | Faraday jūras pacēlumi:





  — | 50o01.7968' N, 29o37.8077' W |
| --- | --- | --- |

—

50o01.7968' N, 29o37.8077' W

| — | 49o59.1490' N, 29o29.4580' W |
| --- | --- |

—

49o59.1490' N, 29o29.4580' W

| — | 49o52.6429' N, 29o30.2820' W |
| --- | --- |

—

49o52.6429' N, 29o30.2820' W

| — | 49o44.3831' N, 29o02.8711' W |
| --- | --- |

—

49o44.3831' N, 29o02.8711' W

| — | 49o44.4186' N, 28o52.4340' W |
| --- | --- |

—

49o44.4186' N, 28o52.4340' W

| — | 49o36.4557' N, 28o39.4703' W |
| --- | --- |

—

49o36.4557' N, 28o39.4703' W

| — | 49o 29.9701' N, 28o 45.0183' W |
| --- | --- |

—

49o 29.9701' N, 28o 45.0183' W

| — | 49o 49.4197' N, 29o 42.0923' W |
| --- | --- |

—

49o 49.4197' N, 29o 42.0923' W

| — | 50o 01.7968' N, 29o 37.8077' W |
| --- | --- |

—

50o 01.7968' N, 29o 37.8077' W

| | Reykjanes zemūdens klints daļa:





  — | 55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W |
| --- | --- | --- |

—

55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W

| — | 55o 05.4804' N, 35o 58.9784' W |
| --- | --- |

—

55o 05.4804' N, 35o 58.9784' W

| — | 54o 58.9914' N, 34o 41.3634' W |
| --- | --- |

—

54o 58.9914' N, 34o 41.3634' W

| — | 54o 41.1841' N, 34o 00.0514' W |
| --- | --- |

—

54o 41.1841' N, 34o 00.0514' W

| — | 54o 00.0' N, 34o 00.0' W |
| --- | --- |

—

54o 00.0' N, 34o 00.0' W

| — | 53o 54.6406' N, 34o 49.9842' W |
| --- | --- |

—

53o 54.6406' N, 34o 49.9842' W

| — | 53o 58.9668' N, 36o 39.1260' W |
| --- | --- |

—

53o 58.9668' N, 36o 39.1260' W

| — | 55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W |
| --- | --- |

—

55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W

| | Altair jūras pacēlumi:





  — | 44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W |
| --- | --- | --- |

—

44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W

| — | 44o 47.2611' N, 33o 48.5158' W |
| --- | --- |

—

44o 47.2611' N, 33o 48.5158' W

| — | 44o 31.2006' N, 33o 50.1636' W |
| --- | --- |

—

44o 31.2006' N, 33o 50.1636' W

| — | 44o 38.0481' N, 34o 11.9715' W |
| --- | --- |

—

44o 38.0481' N, 34o 11.9715' W

| — | 44o 38.9470' N, 34o 27.6819' W |
| --- | --- |

—

44o 38.9470' N, 34o 27.6819' W

| — | 44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W |
| --- | --- |

—

44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W

| | Antialtair jūras pacēlumi:





  — | 43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W |
| --- | --- | --- |

—

43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W

| — | 43o 39.5557' N, 22o 19.2335' W |
| --- | --- |

—

43o 39.5557' N, 22o 19.2335' W

| — | 43o 31.2802' N, 22o 08.7964' W |
| --- | --- |

—

43o 31.2802' N, 22o 08.7964' W

| — | 43o 27.7335' N, 22o 14.6192' W |
| --- | --- |

—

43o 27.7335' N, 22o 14.6192' W

| — | 43o 30.9616' N, 22o 32.0325' W |
| --- | --- |

—

43o 30.9616' N, 22o 32.0325' W

| — | 43o 40.6286' N, 22o 47.0288' W |
| --- | --- |

—

43o 40.6286' N, 22o 47.0288' W

| — | 43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W |
| --- | --- |

—

43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W

| | Hatton sēklis:





  — | 59o 26' N, 14o 30' W |
| --- | --- | --- |

—

59o 26' N, 14o 30' W

| — | 59o 12' N, 15o 08' W |
| --- | --- |

—

59o 12' N, 15o 08' W

| — | 59o 01' N, 17o 00' W |
| --- | --- |

—

59o 01' N, 17o 00' W

| — | 58o 50' N, 17o 38' W |
| --- | --- |

—

58o 50' N, 17o 38' W

| — | 58o 30' N, 17o 52' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 17o 52' W

| — | 58o 30' N, 18o 45' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 18o 45' W

| — | 58o 47' N, 18o 37' W |
| --- | --- |

—

58o 47' N, 18o 37' W

| — | 59o 05' N, 17o 32' W |
| --- | --- |

—

59o 05' N, 17o 32' W

| — | 59o 16' N, 17o 20' W |
| --- | --- |

—

59o 16' N, 17o 20' W

| — | 59o 22' N, 16o 50' W |
| --- | --- |

—

59o 22' N, 16o 50' W

| — | 59o 21' N, 15o 40' W |
| --- | --- |

—

59o 21' N, 15o 40' W

| — | 58o 30' N, 18o 45' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 18o 45' W

| — | 57o 45' N, 19o 15' W |
| --- | --- |

—

57o 45' N, 19o 15' W

| — | 57o 55' N, 17o 30' W |
| --- | --- |

—

57o 55' N, 17o 30' W

| — | 58o 03' N, 17o 30' W |
| --- | --- |

—

58o 03' N, 17o 30' W

| — | 58o 03' N, 18o 22' W |
| --- | --- |

—

58o 03' N, 18o 22' W

| — | 58o 30' N, 18o 22' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 18o 22' W

| | North West Rockall:






  — | 57o 00' N, 14o 53' W |
| --- | --- | --- |

—

57o 00' N, 14o 53' W

| — | 57o 37' N, 14o 42' W |
| --- | --- |

—

57o 37' N, 14o 42' W

| — | 57o 55' N, 14o 24' W |
| --- | --- |

—

57o 55' N, 14o 24' W

| — | 58o 15' N, 13o 50' W |
| --- | --- |

—

58o 15' N, 13o 50' W

| — | 57o 57' N, 13o 09' W |
| --- | --- |

—

57o 57' N, 13o 09' W

| — | 57o 50' N, 13o 14' W |
| --- | --- |

—

57o 50' N, 13o 14' W

| — | 57o 57' N, 13o 45' W |
| --- | --- |

—

57o 57' N, 13o 45' W

| — | 57o 49' N, 14o 06' W |
| --- | --- |

—

57o 49' N, 14o 06' W

| — | 57o 29' N, 14o 19' W |
| --- | --- |

—

57o 29' N, 14o 19' W

| — | 57o 22' N, 14o 19' W |
| --- | --- |

—

57o 22' N, 14o 19' W

| — | 57o 00' N, 14o 34' W |
| --- | --- |

—

57o 00' N, 14o 34' W

| — | 56o 56' N, 14o 36' W |
| --- | --- |

—

56o 56' N, 14o 36' W

| — | 56o 56' N, 14o 51' W |
| --- | --- |

—

56o 56' N, 14o 51' W

| | South-West Rockall (Empress of Britain sēklis):





  — | 56o 24' N, 15o 37' W |
| --- | --- | --- |

—

56o 24' N, 15o 37' W

| — | 56o 21' N, 14o 58' W |
| --- | --- |

—

56o 21' N, 14o 58' W

| — | 56o 04' N, 15o 10' W |
| --- | --- |

—

56o 04' N, 15o 10' W

| — | 55o 51' N, 15o 37' W |
| --- | --- |

—

55o 51' N, 15o 37' W

| — | 56o 10' N, 15o 52' W |
| --- | --- |

—

56o 10' N, 15o 52' W

| | Logachev pacēlums:





  — | 55o 17' N, 16o 10' W |
| --- | --- | --- |

—

55o 17' N, 16o 10' W

| — | 55o 33' N, 16o 16' W |
| --- | --- |

—

55o 33' N, 16o 16' W

| — | 55o 50' N, 15o 15' W |
| --- | --- |

—

55o 50' N, 15o 15' W

| — | 55o 58' N, 15o 05' W |
| --- | --- |

—

55o 58' N, 15o 05' W

| — | 55o 54' N, 14o 55' W |
| --- | --- |

—

55o 54' N, 14o 55' W

| — | 55o 45' N, 15o 12' W |
| --- | --- |

—

55o 45' N, 15o 12' W

| — | 55o 34' N, 15o 07' W |
| --- | --- |

—

55o 34' N, 15o 07' W

| | West Rockall pacēlums:





  — | 57o 20' N, 16o 30' W |
| --- | --- | --- |

—

57o 20' N, 16o 30' W

| — | 57o 05' N, 15o 58' W |
| --- | --- |

—

57o 05' N, 15o 58' W

| — | 56o 21' N, 17o 17' W |
| --- | --- |

—

56o 21' N, 17o 17' W

| — | 56o 40' N, 17o 50' W |
| --- | --- |

—

56o 40' N, 17o 50' W

| 13.2. | Grunts tralēšanu un zveju ar statiskiem zvejas rīkiem, tostarp ar nostiprinātiem grunts žaunu tīkliem un āķu jedām, aizliedz apgabalos, ko ierobežo iedomātas taisnes, kuras secīgi savieno turpmāk minētos punktus, ko nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: | Belgica pacēlumu apgabals:





  — | 51o 29,4' N; 11o 51,6' W |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.

Grunts tralēšanu un zveju ar statiskiem zvejas rīkiem, tostarp ar nostiprinātiem grunts žaunu tīkliem un āķu jedām, aizliedz apgabalos, ko ierobežo iedomātas taisnes, kuras secīgi savieno turpmāk minētos punktus, ko nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

—

51o 29,4' N; 11o 51,6' W

| — | 51o 32,4' N; 11o 41,4' W |
| --- | --- |

—

51o 32,4' N; 11o 41,4' W

| — | 51o 15,6' N; 11o 33' W |
| --- | --- |

—

51o 15,6' N; 11o 33' W

| — | 51o 13,8' N; 11o 44,4' W |
| --- | --- |

—

51o 13,8' N; 11o 44,4' W

| | Hovland pacēlumu apgabals:





  — | 52o 16,2' N; 13o 12,6' W |
| --- | --- | --- |

—

52o 16,2' N; 13o 12,6' W

| — | 52o 24' N; 12o 58,2' W |
| --- | --- |

—

52o 24' N; 12o 58,2' W

| — | 52o 16,8' N; 12o 54' W |
| --- | --- |

—

52o 16,8' N; 12o 54' W

| — | 52o 16,8' N; 12o 29,4' W |
| --- | --- |

—

52o 16,8' N; 12o 29,4' W

| — | 52o 4,2' N; 12o 29,4' W |
| --- | --- |

—

52o 4,2' N; 12o 29,4' W

| — | 52o 4,2' N; 12o 52,8' W |
| --- | --- |

—

52o 4,2' N; 12o 52,8' W

| — | 52o 9' N; 12o 56,4' W |
| --- | --- |

—

52o 9' N; 12o 56,4' W

| — | 52o 9' N; 13o 10,8' W |
| --- | --- |

—

52o 9' N; 13o 10,8' W

| | Porcupine sēkļa ziemeļrietumi, I apgabals:






  — | 53o 30,6' N; 14o 32,4' W |
| --- | --- | --- |

—

53o 30,6' N; 14o 32,4' W

| — | 53o 35,4' N; 14o 27,6' W |
| --- | --- |

—

53o 35,4' N; 14o 27,6' W

| — | 53o 40,8' N; 14o 15,6' W |
| --- | --- |

—

53o 40,8' N; 14o 15,6' W

| — | 53o 34,2' N; 14o 11,4' W |
| --- | --- |

—

53o 34,2' N; 14o 11,4' W

| — | 53o 31,8' N; 14o 14,4' W |
| --- | --- |

—

53o 31,8' N; 14o 14,4' W

| — | 53o 24' N; 14o 28,8' W |
| --- | --- |

—

53o 24' N; 14o 28,8' W

| | Porcupine sēkļa ziemeļrietumi, II apgabals:






  — | 53o 43,2' N; 14o 10,8' W |
| --- | --- | --- |

—

53o 43,2' N; 14o 10,8' W

| — | 53o 51,6' N; 13o 53,4' W |
| --- | --- |

—

53o 51,6' N; 13o 53,4' W

| — | 53o 45,6' N; 13o 49,8' W |
| --- | --- |

—

53o 45,6' N; 13o 49,8' W

| — | 53o 36,6' N; 14o 7,2' W |
| --- | --- |

—

53o 36,6' N; 14o 7,2' W

| | Porcupine sēkļa dienvidrietumi:





  — | 51o 54,6' N; 15o 7,2' W |
| --- | --- | --- |

—

51o 54,6' N; 15o 7,2' W

| — | 51o 54,6' N; 14o 55,2' W |
| --- | --- |

—

51o 54,6' N; 14o 55,2' W

| — | 51o 42' N; 14o 55,2' W |
| --- | --- |

—

51o 42' N; 14o 55,2' W

| — | 51o 42' N; 15o 10,2' W |
| --- | --- |

—

51o 42' N; 15o 10,2' W

| — | 51o 49,2' N; 15o 6' W |
| --- | --- |

—

51o 49,2' N; 15o 6' W

| 13.3. | Visiem pelaģiskajiem kuģiem, kas zvejo 13.2 punktā minētajos koraļļu aizsardzības apgabalos, jābūt iekļautiem apstiprinātā kuģu sarakstā un tiem jābūt izdotai īpašai zvejas atļaujai, kurai jābūt uz kuģa. Šādās atļaujās ietver informāciju, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1627/94, un jāinformē, ievērojot noteikumus, kas minēti Regulā (EK) 2943/95, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 1627/94. Uz apstiprinātajā sarakstā ietvertajiem kuģem ir tikai pelaģiskās zvejas rīki. |
| --- | --- |

13.3.

Visiem pelaģiskajiem kuģiem, kas zvejo 13.2 punktā minētajos koraļļu aizsardzības apgabalos, jābūt iekļautiem apstiprinātā kuģu sarakstā un tiem jābūt izdotai īpašai zvejas atļaujai, kurai jābūt uz kuģa. Šādās atļaujās ietver informāciju, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1627/94, un jāinformē, ievērojot noteikumus, kas minēti Regulā (EK) 2943/95, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 1627/94. Uz apstiprinātajā sarakstā ietvertajiem kuģem ir tikai pelaģiskās zvejas rīki.

| 13.4. | Pelaģiskajiem kuģiem, kas plāno zvejot 13.2. punktā noteiktā koraļļu aizsardzības apgabalā, jāļauj 4 stundu laikā paziņot iepriekš Īrijas Zvejas uzraudzības centram (Fishery Monitoring Centre) par nodomu iebraukt koraļļu aizsardzības apgabalā. Tajā pašā laikā tie paziņo par daudzumiem, kas paturēti uz kuģa. |
| --- | --- |

13.4.

Pelaģiskajiem kuģiem, kas plāno zvejot 13.2. punktā noteiktā koraļļu aizsardzības apgabalā, jāļauj 4 stundu laikā paziņot iepriekš Īrijas Zvejas uzraudzības centram (Fishery Monitoring Centre) par nodomu iebraukt koraļļu aizsardzības apgabalā. Tajā pašā laikā tie paziņo par daudzumiem, kas paturēti uz kuģa.

| 13.5. | Uz pelaģiskajiem kuģiem, kas zvejo 13.2. punktā minētajā koraļļu aizsardzības apgabalā, atrodoties koraļļu aizsardzības apgabalā, jābūt drošai kuģu satelītuzraudzības sistēmai (VMS), kura darbojas un pilnībā atbilst Regulai (EK) Nr. 2244/2003. |
| --- | --- |

13.5.

Uz pelaģiskajiem kuģiem, kas zvejo 13.2. punktā minētajā koraļļu aizsardzības apgabalā, atrodoties koraļļu aizsardzības apgabalā, jābūt drošai kuģu satelītuzraudzības sistēmai (VMS), kura darbojas un pilnībā atbilst Regulai (EK) Nr. 2244/2003.

| 13.6. | Pelaģiskajiem kuģiem, kas zvejo 13.2. punktā minētajā koraļļu aizsardzības apgabalā, satelītuzraudzības sistēmas ziņojumi jāsniedz katru stundu. |
| --- | --- |

13.6.

Pelaģiskajiem kuģiem, kas zvejo 13.2. punktā minētajā koraļļu aizsardzības apgabalā, satelītuzraudzības sistēmas ziņojumi jāsniedz katru stundu.

| 13.7. | Pelaģiskajiem kuģiem, kas beiguši zveju 13.2. punktā minētajā koraļļu aizsardzības apgabalā, jāinformē Īrijas Zvejas uzraudzības centrs par izbraukšanu no apgabala. Tajā pašā laikā tie paziņo par daudzumiem, kas paturēti uz kuģa. |
| --- | --- |

13.7.

Pelaģiskajiem kuģiem, kas beiguši zveju 13.2. punktā minētajā koraļļu aizsardzības apgabalā, jāinformē Īrijas Zvejas uzraudzības centrs par izbraukšanu no apgabala. Tajā pašā laikā tie paziņo par daudzumiem, kas paturēti uz kuģa.

| 13.8. | Pelaģisko sugu zveja 13.2. punktā minētajā koraļļu aizsardzības apgabalā ir atļauta tikai tad, ja uz kuģa ir tīkli, kuru linuma acs izmērs ir no mm līdz 31 mm vai 32 m līdz 54 mm, vai ja zvejo ar tādiem tīkliem. |
| --- | --- |

13.8.

Pelaģisko sugu zveja 13.2. punktā minētajā koraļļu aizsardzības apgabalā ir atļauta tikai tad, ja uz kuģa ir tīkli, kuru linuma acs izmērs ir no mm līdz 31 mm vai 32 m līdz 54 mm, vai ja zvejo ar tādiem tīkliem.

14.   Minimālais Filipīnu cietgliemeņu izmērs

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 17. panta, minimālais Filipīnu cietgliemeņu (Ruditapes philippinarum) izmērs ir 35 mm.

B daļa

Vidusatlantijas austrumu daļa

15.   Astoņkāju minimālais izmērs

Minimālais izmērs astoņkājiem (Octopus vulgaris), ko zvejo jūras ūdeņos, kuri ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un atrodas CECAF (FAO zvejniecības komiteja Vidusatlantijas austrumu daļai) reģionā, ir 450 g (ķidāts). Astoņkājus, kuru svars ir mazāks nekā 450 g (ķidāts), nepatur uz kuģa, nepārkrauj, neizkrauj, netransportē, neuzglabā, nepārdod, neizstāda un nepiedāvā pārdošanai, bet nekavējoties atlaiž jūrā.

16.   Noteikumi atsevišķai zvejai ar zivju groziem IXa zonā (West Galicia)

Atkāpjoties no Regulas 850/98 29.b panta 1. punktā noteiktā aizlieguma, zveju ar zivju groziem, ar ko nezvejo Norvēģijas omāru, ļauj veikt ģeogrāfiskajos apgbalos un laikposmā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 850/98 29.b panta 1. punkta a) apakšpunktā.

17.   Siļķu zvejas noteikumi VIa zonā (Butt of Lewis)

2008. gadā nepiemēro Regulas (EK) Nr. 850/98 20. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētos noteikumus.

C daļa

Klusā okeāna austrumdaļa

18.   Zveja ar riņķvadiem Amerikas tropisko tunzivju komisijas (IATTC) pārvaldības apgabalā

| 18.1. | No 2008. gada 1. augusta līdz 11. septembrim vai no 2008. gada 20. novembra līdz 31. decembrim kuģiem ir aizliegts ar riņķvadiem zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) apgabalos, ko ierobežo:






  — | Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, |
| --- | --- | --- |

18.1.

No 2008. gada 1. augusta līdz 11. septembrim vai no 2008. gada 20. novembra līdz 31. decembrim kuģiem ir aizliegts ar riņķvadiem zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) apgabalos, ko ierobežo:

—

Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,

| — | 150o W, |
| --- | --- |

—

150o W,

| — | 40o N, |
| --- | --- |

—

40o N,

| — | 40o S. |
| --- | --- |

—

40o S.

| 18.2. | Attiecīgās dalībvalstis līdz 2008. gada 1. jūlijam paziņo Komisijai izvēlēto laika periodu zvejas slēgšanai. Izvēlētajā periodā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi zvejai ar riņķvadiem pārtrauc zveju ar riņķvadiem. |
| --- | --- |

18.2.

Attiecīgās dalībvalstis līdz 2008. gada 1. jūlijam paziņo Komisijai izvēlēto laika periodu zvejas slēgšanai. Izvēlētajā periodā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi zvejai ar riņķvadiem pārtrauc zveju ar riņķvadiem.

| 18.3. | No ... (4) seineri, kas zvejo tunzivis Amerikas tropisko tunzivju komisijas pārvaldības apgabalā, patur uz kuģa un vēlāk izkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, strīpainās tunzivis un dzeltenspuru tunzivis, izņemot tās, kas uzskatāmas par neatbilstīgām lietošanai cilvēku uzturā citu iemeslu, nevis izmēra dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējā zvejas rīku izlikšana zvejas reisā, kad vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas tunzivis, kas nozvejotas šajā izlikšanā. |
| --- | --- |

18.3.

No ... (4) seineri, kas zvejo tunzivis Amerikas tropisko tunzivju komisijas pārvaldības apgabalā, patur uz kuģa un vēlāk izkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, strīpainās tunzivis un dzeltenspuru tunzivis, izņemot tās, kas uzskatāmas par neatbilstīgām lietošanai cilvēku uzturā citu iemeslu, nevis izmēra dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējā zvejas rīku izlikšana zvejas reisā, kad vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas tunzivis, kas nozvejotas šajā izlikšanā.

D daļa

Klusā okeāna austrumu daļa un Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

19.   Īpaši pasākumi Klusā okeāna austrumu, rietumu un centrālajā daļā

Klusā okeāna austrumu, rietumu un centrālajā daļā kuģi zvejai ar riņķvadiem pēc iespējas nekavējoties atbrīvo neskartus visus jūras bruņurupučus, haizivis, vējzivis, rajas, dorado un citas sugas, kas nav zvejas mērķsugas. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu dzīvnieku ātru un drošu atlaišanu.

20.   Īpaši pasākumi, ko piemēro jūras bruņurupučiem, kas iepinušies vai ieķērušies zvejas rīkā

| a) | ja jūras bruņurupucis ir pamanīts zvejas rīkā, veic attiecīgus pasākumus, lai atbrīvotu bruņurupuci, pirms tas ir iepinies zvejas rīkā, vajadzības gadījumā izmanto ātrlaivu; |
| --- | --- |

a)

ja jūras bruņurupucis ir pamanīts zvejas rīkā, veic attiecīgus pasākumus, lai atbrīvotu bruņurupuci, pirms tas ir iepinies zvejas rīkā, vajadzības gadījumā izmanto ātrlaivu;

| b) | ja bruņurupucis ir iepinies zvejas rīkā, zvejas rīka ievilcējierīce jāaptur, tiklīdz bruņurupucis ir parādījies virs ūdens, un minēto ierīci nedrīkst atkārtoti iedarbināt, kamēr linums nav atšķetināts un bruņurupucis atlaists; |
| --- | --- |

b)

ja bruņurupucis ir iepinies zvejas rīkā, zvejas rīka ievilcējierīce jāaptur, tiklīdz bruņurupucis ir parādījies virs ūdens, un minēto ierīci nedrīkst atkārtoti iedarbināt, kamēr linums nav atšķetināts un bruņurupucis atlaists;

| c) | ja bruņurupucis ir uzcelts uz kuģa, jāizmanto visas atbilstīgās metodes, lai veicinātu bruņurupuča atgūšanos pirms tā atlaišanas ūdenī; |
| --- | --- |

c)

ja bruņurupucis ir uzcelts uz kuģa, jāizmanto visas atbilstīgās metodes, lai veicinātu bruņurupuča atgūšanos pirms tā atlaišanas ūdenī;

| d) | kuģiem, kas zvejo tunzivis, aizliedz jūrā izmest sāls maisus vai jebkurus citus plastmasas atkritumus; |
| --- | --- |

d)

kuģiem, kas zvejo tunzivis, aizliedz jūrā izmest sāls maisus vai jebkurus citus plastmasas atkritumus;

| e) | veicina ZPI un citos zvejas rīkos iepinušos jūras bruņurupuču atlaišanu jūrā, kur tas praktiski iespējams; |
| --- | --- |

e)

veicina ZPI un citos zvejas rīkos iepinušos jūras bruņurupuču atlaišanu jūrā, kur tas praktiski iespējams;

| f) | veicina arī to ZPI savākšanu, kuras vairs neizmanto zvejā. |
| --- | --- |

f)

veicina arī to ZPI savākšanu, kuras vairs neizmanto zvejā.

E daļa

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumi

21.   Īpaši pasākumi, kas attiecas uz Atlantijas jūras asaru zveju starptautiskos ICES I un II zonas ūdeņos

| a) | specializēta Atlantijas jūras asaru zveja ir atļauta tikai laikposmā no 2008. gada 1. septembra līdz 15. novembrim kuģiem, kas ir iepriekš zvejojuši Atlantijas jūras asarus NEAFC uzraudzības apgabalā; |
| --- | --- |

a)

specializēta Atlantijas jūras asaru zveja ir atļauta tikai laikposmā no 2008. gada 1. septembra līdz 15. novembrim kuģiem, kas ir iepriekš zvejojuši Atlantijas jūras asarus NEAFC uzraudzības apgabalā;

| b) | Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts būs paziņojis NEAFC līgumslēdzējām pusēm, ka KPN ir pilnīgi izmantots. Pēc minētās dienas dalībvalstis aizliedz specializētu Atlantijas jūras asaru zveju kuģiem, kas peld ar tās karogu; |
| --- | --- |

b)

Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts būs paziņojis NEAFC līgumslēdzējām pusēm, ka KPN ir pilnīgi izmantots. Pēc minētās dienas dalībvalstis aizliedz specializētu Atlantijas jūras asaru zveju kuģiem, kas peld ar tās karogu;

| c) | atkāpjoties no 6. panta 1. punkta b) apakšpunkta Padomes Regulā (EK) Nr. 2791/1999 (1999. gada 16. decembris), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kuri piemērojami rajonā, uz ko attiecas konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (5), minētajā zvejā iesaistītu zvejas kuģu kapteiņi datus par nozveju paziņo katru dienu; |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no 6. panta 1. punkta b) apakšpunkta Padomes Regulā (EK) Nr. 2791/1999 (1999. gada 16. decembris), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kuri piemērojami rajonā, uz ko attiecas konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (5), minētajā zvejā iesaistītu zvejas kuģu kapteiņi datus par nozveju paziņo katru dienu;

| d) | papildus Regulas (EK) Nr. 2791/1999 4. pantam, atļauja zvejot Atlantijas jūras asarus ir spēkā vienīgi tad, ja atskaites, ko kuģi iesniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2791/1999 6. panta 1. punktu, tiek nosūtītas NEAFC Sekretariātam, kā tas noteikts Regulas (EK) Nr. 2791/1999 6. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

d)

papildus Regulas (EK) Nr. 2791/1999 4. pantam, atļauja zvejot Atlantijas jūras asarus ir spēkā vienīgi tad, ja atskaites, ko kuģi iesniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2791/1999 6. panta 1. punktu, tiek nosūtītas NEAFC Sekretariātam, kā tas noteikts Regulas (EK) Nr. 2791/1999 6. panta 2. punktā;

| e) | kuģos neļauj, lai piezvejotu Atlantijas jūras asaru daudzums būtu lielāks par 1 % visas nozvejas, ko patur uz kuģa; |
| --- | --- |

e)

kuģos neļauj, lai piezvejotu Atlantijas jūras asaru daudzums būtu lielāks par 1 % visas nozvejas, ko patur uz kuģa;

| f) | dalībvalstis nodrošina, lai zinātniskie novērotāji zinātnisko informāciju ievāc uz kuģiem, kas peld ar attiecīgās valsts karogu. Ievāktā informācija ietver vismaz vispārēju pārskatu par dzimumu, vecumu un garumu pa dziļumiem. Šo informāciju paziņo ICES. |
| --- | --- |

f)

dalībvalstis nodrošina, lai zinātniskie novērotāji zinātnisko informāciju ievāc uz kuģiem, kas peld ar attiecīgās valsts karogu. Ievāktā informācija ietver vismaz vispārēju pārskatu par dzimumu, vecumu un garumu pa dziļumiem. Šo informāciju paziņo ICES.

---

(1)  OV L 41, 13.2.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 56, 2.3.2005., 8. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1805/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 12. lpp.).

(3)  OV L 77, 20.3.2002., 8. lpp.

(4)  OV: šīs regulas spēkā stāšanās diena.

(5)  OV L 337, 30.12.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 770/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 4. lpp.).

III pielikuma 1. papildinājums

VELKAMIE ZVEJAS RĪKI: Skageraks un Kategats

Linuma acs izmēru diapazoni, zvejas mērķsugas un nozveju procentuālie apjomi, kas piemērojami, ja izmanto vienu linuma acs izmēru diapazonu

| Suga | Linuma acs izmēru diapazons (mm) |
| --- | --- |
| < 16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (5) | ≥ 90 |
| Mērķsugas minimālā procentuālā daļa |
| 50 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 20 % (7) | 30 % (8) | nemaz |
| Tūbīšu dzimta (Ammodytidae) (3) | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Tūbīšu dzimta (Ammodytidae) (4) | | x | | x | x | x | x | x |
| Esmarka menca (Trisopterus esmarkii) | | x | | x | x | x | x | x |
| Putasu (Micromesistius poutassou) | | x | | x | x | x | x | x |
| Lielais jūras drakons (Trachinus draco) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Gliemji (izņemot Sepia) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Vējzivs (Belone belone) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Pelēkais jūrasgailis (Eutrigla gurnardus) (1) | | | | x | x | x | x | x |
| Argentīnas (Argentina spp.) | | x | | x | x | x | x | x |
| Brētliņa (Sprattus sprattus) | | | | | | | | |
| Zutis (Anguilla anguilla) | | | x | x | x | x | x | x |
| Garneles (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | x | x | x | x | x | x |
| Makreles (Scomber spp.) | | | x | | | | x | x |
| Stavridas (Trachurus spp.) | | | x | | | | x | x |
| Siļķe (Clupea harengus) | | | x | | | | x | x |
| Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) | | | | | | x | x | x |
| Garneles (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | | | x | | x | x |
| Merlangs (Merlangius merlangus) | | | | | | | x | x |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | | | | | | | x | x |
| Citi jūras organismi | | | | | | | | x |

Suga

Linuma acs izmēru diapazons (mm)

< 16

16-31

32-69

35-69

70-89 (5)

≥ 90

Mērķsugas minimālā procentuālā daļa

50 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

20 % (7)

30 % (8)

nemaz

Tūbīšu dzimta (Ammodytidae) (3)

x

x

x

x

x

x

x

x

Tūbīšu dzimta (Ammodytidae) (4)

x

x

x

x

x

x

Esmarka menca (Trisopterus esmarkii)

x

x

x

x

x

x

Putasu (Micromesistius poutassou)

x

x

x

x

x

x

Lielais jūras drakons (Trachinus draco) (1)

x

x

x

x

x

x

Gliemji (izņemot Sepia) (1)

x

x

x

x

x

x

Vējzivs (Belone belone) (1)

x

x

x

x

x

x

Pelēkais jūrasgailis (Eutrigla gurnardus) (1)

x

x

x

x

x

Argentīnas (Argentina spp.)

x

x

x

x

x

x

Brētliņa (Sprattus sprattus)

Zutis (Anguilla anguilla)

x

x

x

x

x

x

Garneles (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

x

x

x

x

x

x

Makreles (Scomber spp.)

x

x

x

Stavridas (Trachurus spp.)

x

x

x

Siļķe (Clupea harengus)

x

x

x

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)

x

x

x

Garneles (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

x

x

x

Merlangs (Merlangius merlangus)

x

x

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

x

x

Citi jūras organismi

x

---

(1)  Tikai četru jūdžu attālumā no bāzes līnijas.

(2)  Ārpus četru jūdžu attāluma no bāzes līnijas.

(3)  No 1. marta līdz 31. oktobrim Skagerakā un no 1. marta līdz 31. jūlijam Kategatā.

(4)  No 1. novembra līdz februāra pēdējai dienai Skagerakā un no 1. augusta līdz februāra pēdējai dienai Kategatā.

(5)  Ja tiek izmantots šis linuma acs izmēra diapazons, saskaņā ar šī pielikuma 2. papildinājumu āmim jābūt veidotam no kvadrātveida acu linuma ar šķirotājrestēm.

(6)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv no ne vairāk kā 10 % mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu, sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, Baltijas plekstu, makreļu, megrimu, merlangu, gludo plekstu, saidu, Norvēģijas omāru un omāru jauktā veidā.

(7)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv no ne vairāk kā 50 % mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu, sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, Baltijas plekstu, siļķu, makreļu, megrimu, merlangu, gludo plekstu, saidu, Norvēģijas omāru un omāru jauktā veidā.

(8)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv no ne vairāk kā 60 % mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu, sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, Baltijas plekstu, megrimu, merlangu, gludo plekstu, saidu un omāru jauktā veidā.

III pielikuma 2. papildinājums

Šķirotājrestu specifikācija zvejai ar 70 mm trali

| a) | Ar sugu šķirotājrestēm aprīko traļus ar pilnu kvadrātveida linuma acu āmi, kura linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 70 mm un mazāks par 90 mm. Āmja minimālais garums ir 8 m. Aizliegts izmantot trali, kam ir vairāk nekā 100 kvadrātveida linuma acis jebkurā āmja vietā, izņemot savienojumus vai šuves. |
| --- | --- |

a)

Ar sugu šķirotājrestēm aprīko traļus ar pilnu kvadrātveida linuma acu āmi, kura linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 70 mm un mazāks par 90 mm. Āmja minimālais garums ir 8 m. Aizliegts izmantot trali, kam ir vairāk nekā 100 kvadrātveida linuma acis jebkurā āmja vietā, izņemot savienojumus vai šuves.

| b) | Restēm ir taisnstūra forma. Restu stieņi ir paralēli to garenasij. Attālums starp šķirotājrestu stieņiem nepārsniedz 35 mm. Ir atļauts izmantot vienu vai vairākas eņģes, lai nodrošinātu restu novietošanu uz tīkla cilindra. |
| --- | --- |

b)

Restēm ir taisnstūra forma. Restu stieņi ir paralēli to garenasij. Attālums starp šķirotājrestu stieņiem nepārsniedz 35 mm. Ir atļauts izmantot vienu vai vairākas eņģes, lai nodrošinātu restu novietošanu uz tīkla cilindra.

| c) | Restes tralī ievieto pa diagonāli, augšup uz aizmuguri, no jebkuras vietas āmja priekšā līdz cilindriskās daļas priekšējam galam. Visas restu malas ir piestiprinātas pie traļa. |
| --- | --- |

c)

Restes tralī ievieto pa diagonāli, augšup uz aizmuguri, no jebkuras vietas āmja priekšā līdz cilindriskās daļas priekšējam galam. Visas restu malas ir piestiprinātas pie traļa.

| d) | Traļa linuma augšējā plātnē ir nenoslēgta zivju izeja, kas tieši savienota ar restu augšējo daļu. Zivju izejas atvere aizmugurējā daļā ir tikpat plata, cik restes, un tā ir izgriezta virzienā uz priekšu gar linuma acu rindām abās restu pusēs. |
| --- | --- |

d)

Traļa linuma augšējā plātnē ir nenoslēgta zivju izeja, kas tieši savienota ar restu augšējo daļu. Zivju izejas atvere aizmugurējā daļā ir tikpat plata, cik restes, un tā ir izgriezta virzienā uz priekšu gar linuma acu rindām abās restu pusēs.

| e) | Restu priekšā ir atļauts piestiprināt konusu, lai novadītu zivis uz traļa apakšpusi un restēm. Minimālais konusa linuma acs izmērs ir 70 mm. Minimālais vertikālais atvērums konusā zivju novadīšanai uz restēm ir 15 centimetri. Konusa platums pie restēm ir vienāds ar restu platumu.

  Sugu un izmēra selektīvā traļa shematisks attēls. Tralī iepeldoša zivs caur konusu tiek vadīta virzienā uz traļa apakšpusi un restēm. Lielākās zivis izkļūst no traļa gar šķirotājrestēm, bet mazākas zivis un Norvēģijas omāri izpeld caur šķirotājrestēm un nokļūst āmī. Āmis ar kvadrātveida linuma acīm nodrošina mazu zivju un mazizmēra Norvēģijas omāru izkļūšanu no zvejas rīka. |
| --- | --- |

e)

Restu priekšā ir atļauts piestiprināt konusu, lai novadītu zivis uz traļa apakšpusi un restēm. Minimālais konusa linuma acs izmērs ir 70 mm. Minimālais vertikālais atvērums konusā zivju novadīšanai uz restēm ir 15 centimetri. Konusa platums pie restēm ir vienāds ar restu platumu.

Sugu un izmēra selektīvā traļa shematisks attēls. Tralī iepeldoša zivs caur konusu tiek vadīta virzienā uz traļa apakšpusi un restēm. Lielākās zivis izkļūst no traļa gar šķirotājrestēm, bet mazākas zivis un Norvēģijas omāri izpeld caur šķirotājrestēm un nokļūst āmī. Āmis ar kvadrātveida linuma acīm nodrošina mazu zivju un mazizmēra Norvēģijas omāru izkļūšanu no zvejas rīka.

III pielikuma 3. papildinājums

Nosacījumi zvejošanai ar konkrētiem velkamiem zvejas rīkiem, kas atļauti ICES zonā III, IV, V, VI un VII, kā arī ICES rajonos VIII a, b, c, e

| a) | Specifikācija logam ar kvadrātveida linuma acīm
  Specifikācija logam ar kvadrātveida 100 mm linuma acīm, kuru izmēru nosaka pēc to iekšējā diametra, ja logu izmanto tādu traļu, dāņu vadu vai citu līdzīgu zvejas rīku konusveidīgas daļas galā, kam ir 70 mm vai lielāks un par 100 mm mazāks linuma acs izmērs.
  Logs ir taisnstūra linuma gabals. Ir tikai viens logs, to nekādi nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu. |
| --- | --- |

a)

Specifikācija logam ar kvadrātveida linuma acīm

Specifikācija logam ar kvadrātveida 100 mm linuma acīm, kuru izmēru nosaka pēc to iekšējā diametra, ja logu izmanto tādu traļu, dāņu vadu vai citu līdzīgu zvejas rīku konusveidīgas daļas galā, kam ir 70 mm vai lielāks un par 100 mm mazāks linuma acs izmērs.

Logs ir taisnstūra linuma gabals. Ir tikai viens logs, to nekādi nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu.

| b) | Loga izvietojums
  Logu izvieto traļa pakaļējās konusveidīgās daļas gala augšējās plāksnes vidū, tieši pretī cilindriskai daļai, ko veido pagarinājums un āmis.
  Logs beidzas ne tālāk par 12 linuma acīm no ar roku pieacotu pusacu rindas starp pagarinājumu un traļa konusveidīgās daļas pakaļējo galu. |
| --- | --- |

b)

Loga izvietojums

Logu izvieto traļa pakaļējās konusveidīgās daļas gala augšējās plāksnes vidū, tieši pretī cilindriskai daļai, ko veido pagarinājums un āmis.

Logs beidzas ne tālāk par 12 linuma acīm no ar roku pieacotu pusacu rindas starp pagarinājumu un traļa konusveidīgās daļas pakaļējo galu.

| c) | Loga izmērs
  Logs ir vismaz 2 m garš un vismaz 1 m plats. |
| --- | --- |

c)

Loga izmērs

Logs ir vismaz 2 m garš un vismaz 1 m plats.

| d) | Loga linums
  Linuma acis ir ar vismaz 100 milimetru iekšējo acs atvērumu. Linuma acis ir kvadrātveida, proti, visas četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas.
  Linums ir nostiprināts, lai linuma acu rindas būtu paralēlas un perpendikulāras āmja garumam.
  Linums ir gatavots no viena vijuma auklas. Aukla nav resnāka par 4 mm. |
| --- | --- |

d)

Loga linums

Linuma acis ir ar vismaz 100 milimetru iekšējo acs atvērumu. Linuma acis ir kvadrātveida, proti, visas četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas.

Linums ir nostiprināts, lai linuma acu rindas būtu paralēlas un perpendikulāras āmja garumam.

Linums ir gatavots no viena vijuma auklas. Aukla nav resnāka par 4 mm.

| e) | Loga ievietošana rombveida acu linumā
  Loga četrās malās var pievienot savienojuma šuvi. Savienojuma šuves diametrs nav lielāks par 12 mm.
  Loga pagarinājums ir vienāds ar loga gareniskajai malai pievienotu rombveida acu pagarinājumu.
  Rombveida acu skaits augšējā linuma plāksnē, kas pievienota loga īsākajai malai (proti, vienu metru garajai malai, kas ir perpendikulāra āmja garenvirziena asij), ir vismaz loga gareniskajai malai pievienotu pilnīgu rombveida linuma acu skaits, dalīts ar 0,7. |
| --- | --- |

e)

Loga ievietošana rombveida acu linumā

Loga četrās malās var pievienot savienojuma šuvi. Savienojuma šuves diametrs nav lielāks par 12 mm.

Loga pagarinājums ir vienāds ar loga gareniskajai malai pievienotu rombveida acu pagarinājumu.

Rombveida acu skaits augšējā linuma plāksnē, kas pievienota loga īsākajai malai (proti, vienu metru garajai malai, kas ir perpendikulāra āmja garenvirziena asij), ir vismaz loga gareniskajai malai pievienotu pilnīgu rombveida linuma acu skaits, dalīts ar 0,7.

| f) | Citi
  Loga izvietošana tralī ir attēlota turpmāk. |
| --- | --- |

f)

Citi

Loga izvietošana tralī ir attēlota turpmāk.

Image

---

IV PIELIKUMS

I DAĻA

Licenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi Kopienas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos

| Zvejas apgabals | Zvejas veids | Licenču skaits | Licenču sadalījums starp dalībvalstīm | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķes, uz ziemeļiem no 62o00' N | 93 | DK: 32, DE: 6, FR: 1, IRL: 9, NL: 11, SW: 12, UK: 21, PL: 1 | 69 |
| Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62o00' N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makreles, uz dienvidiem no 62o00' N, zveja ar riņķvadu | 11 | DE: 1 (1) DK: 26 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1) | neattiecas |
| Makreles, uz dienvidiem no 62o00' N, zveja ar trali | 19 | neattiecas |
| Makreles, uz ziemeļiem no 62o00' N, zveja ar riņķvadu | 11 (2) | DK: 11 | neattiecas |
| Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62o00' N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Fēru salu ūdeņi | Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Specializētā mencu un pikšu zveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs minimālais izmērs ir 135 mm, atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62o28' N un uz austrumiem no 06o30' W | 8 (3) | | 4 |
| | Zilo jūraslīdaku zveja ar trali, minimālais linuma acs izmērs 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61o30' N un uz rietumiem no 09o00' W, apgabalā starp 07o00' W un 09o00' W, dienvidos no 60o30' N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60o30' N, 07o00' W un 60o00' W, 6o00' W | 70 | DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4) | 20 (5) |
| | Specializētā saidu zveja ar trali, minimālais linuma acs izmērs 120 mm, ar iespēju izmantot āmi aptverošas stropes | 70 | | 22 (5) |
| Putasu zveja. Licenču kopskaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru salu iestādes ievieš speciālus piekļuves noteikumus apgabalam, ko sauc par “putasu zvejas galveno apgabalu” | 36 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Zveja ar jedām | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makreļu zveja | 12 | DK: 12 | 12 |
| Siļķu zveja uz ziemeļiem no 61o00' N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |

Zvejas apgabals

Zvejas veids

Licenču skaits

Licenču sadalījums starp dalībvalstīm

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu

Siļķes, uz ziemeļiem no 62o00' N

93

DK: 32, DE: 6, FR: 1, IRL: 9, NL: 11, SW: 12, UK: 21, PL: 1

69

Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62o00' N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makreles, uz dienvidiem no 62o00' N, zveja ar riņķvadu

11

DE: 1 (1) DK: 26 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1)

neattiecas

Makreles, uz dienvidiem no 62o00' N, zveja ar trali

19

neattiecas

Makreles, uz ziemeļiem no 62o00' N, zveja ar riņķvadu

11 (2)

DK: 11

neattiecas

Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62o00' N

480

DK: 450, UK: 30

150

Fēru salu ūdeņi

Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Specializētā mencu un pikšu zveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs minimālais izmērs ir 135 mm, atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62o28' N un uz austrumiem no 06o30' W

8 (3)

4

Zilo jūraslīdaku zveja ar trali, minimālais linuma acs izmērs 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61o30' N un uz rietumiem no 09o00' W, apgabalā starp 07o00' W un 09o00' W, dienvidos no 60o30' N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60o30' N, 07o00' W un 60o00' W, 6o00' W

70

DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4)

20 (5)

Specializētā saidu zveja ar trali, minimālais linuma acs izmērs 120 mm, ar iespēju izmantot āmi aptverošas stropes

70

22 (5)

Putasu zveja. Licenču kopskaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru salu iestādes ievieš speciālus piekļuves noteikumus apgabalam, ko sauc par “putasu zvejas galveno apgabalu”

36

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Zveja ar jedām

10

UK: 10

6

Makreļu zveja

12

DK: 12

12

Siļķu zveja uz ziemeļiem no 61o00' N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

II DAĻA

Licenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi trešo valstu zvejas kuģiem, kas zvejo Kopienas ūdeņos

| Karoga valsts | Zvejas veids | Licenču skaits | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Siļķes, uz ziemeļiem no 62o00' N | 20 | 20 |
| Fēru salas | Makreles, VIa (uz ziemeļiem 56o30' N), VIIe, f, h, stavridas, IV, VIa (uz ziemeļiem 56o30' N), VIIe, f, h; siļķe, VIa (uz ziemeļiem 56o30' N) | 14 | 14 |
| Siļķes, uz ziemeļiem no 62o00' N | 21 | 21 |
| Siļķes, IIIa | 4 | 4 |
| Esmarka mencu un brētliņu rūpnieciskā zveja, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56o30' N); tūbīšu rūpnieciskā zveja, IV (tostarp nenovēršamas putasu piezvejas) | 15 | 15 |
| Jūraslīdakas un brosmes | 20 | 10 |
| Putasu, II, IVa (uz ziemeļiem no 56o30' N), VIb, VII (uz rietumiem no 12o00' W) | 20 | 20 |
| Zilās jūraslīdakas | 16 | 16 |
| Venecuēla | Lutjānzivis (6) (Francijas Gviānas ūdeņi) | 41 | pm |
| Haizivis (Francijas Gviānas ūdeņi) | 4 | pm |

Karoga valsts

Zvejas veids

Licenču skaits

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģija

Siļķes, uz ziemeļiem no 62o00' N

20

20

Fēru salas

Makreles, VIa (uz ziemeļiem 56o30' N), VIIe, f, h, stavridas, IV, VIa (uz ziemeļiem 56o30' N), VIIe, f, h; siļķe, VIa (uz ziemeļiem 56o30' N)

14

14

Siļķes, uz ziemeļiem no 62o00' N

21

21

Siļķes, IIIa

4

4

Esmarka mencu un brētliņu rūpnieciskā zveja, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56o30' N); tūbīšu rūpnieciskā zveja, IV (tostarp nenovēršamas putasu piezvejas)

15

15

Jūraslīdakas un brosmes

20

10

Putasu, II, IVa (uz ziemeļiem no 56o30' N), VIb, VII (uz rietumiem no 12o00' W)

20

20

Zilās jūraslīdakas

16

16

Venecuēla

Lutjānzivis (6) (Francijas Gviānas ūdeņi)

41

pm

Haizivis (Francijas Gviānas ūdeņi)

4

pm

III DAĻA

Deklarācija saskaņā ar 25. panta 2. punktu

Image

---

(1)  Šis sadalījums ir spēkā zvejai ar vadu un trali.

(2)  Jāizvēlas no 11 licencēm makreļu zvejai ar riņķvadu uz dienvidiem no 62o00'N.

(3)  Atbilstīgi 1999. gada Vienošanās protokolam skaitliskie rādītāji specializētajai mencu un pikšu zvejai ir iekļauti skaitliskajos rādītājos zvejas veidam “visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām”.

(4)  Šie skaitļi attiecas uz apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu maksimālo skaitu.

(5)  Šie skaitļi ir iekļauti skaitļos, kas attiecas uz “zveju ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Fēru salu bāzes līnijām”.

(6)  Zvejošanai tikai ar āķu jedām un krātiņveida lamatām (lutjānzivis) vai āķu jedām un tīkliem, kuru linuma acs minimālais izmērs ir 100 mm, dziļumā, kas pārsniedz 30 m (haizivis). Lai izdotu šādas licences, ir jāpierāda, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis licences pieprasījumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts juridisks līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas vai vismaz 50 % no haizivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē.

Minētajam līgumam ir jābūt apstiprinātam Francijas iestādēs, tā nodrošinot līguma atbilstību līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma jaudai un Francijas Gviānas ekonomiskās attīstības mērķiem. Pienācīgi apstiprināta līguma kopiju pievieno licences pieprasījumam.

Ja minētais apstiprinājums tiek noraidīts, Francijas iestādes informē attiecīgo pusi un Komisiju par šādu atteikumu un norāda tā iemeslus.

---

V PIELIKUMS

I DAĻA

Informācija, kas jāieraksta zvejas žurnālā

Zvejojot zonā, kas plešas 200 jūras jūdzes no Kopienas dalībvalstu krastiem un uz ko attiecas Kopienas zvejas noteikumi, pēc turpmāk minētajiem notikumiem zvejas žurnālā nekavējoties jāieraksta šāda informācija.

Ikreiz pēc nozvejas gūšanas

| 1.1. | Katras nozvejotās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos). |
| --- | --- |

1.1.

Katras nozvejotās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).

| 1.2. | Nozvejas gūšanas datums un laiks. |
| --- | --- |

1.2.

Nozvejas gūšanas datums un laiks.

| 1.3. | Nozvejas vietas ģeogrāfiskās koordinātas. |
| --- | --- |

1.3.

Nozvejas vietas ģeogrāfiskās koordinātas.

| 1.4. | Izmantotais zvejas paņēmiens. |
| --- | --- |

1.4.

Izmantotais zvejas paņēmiens.

Ikreiz pēc pārkraušanas uz citu kuģi vai no cita kuģa

| 2.1. | Norāde “saņemts no” vai “pārkrauts uz”. |
| --- | --- |

2.1.

Norāde “saņemts no” vai “pārkrauts uz”.

| 2.2. | Katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos). |
| --- | --- |

2.2.

Katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).

| 2.3. | Kuģa, uz kuru vai no kura veikta pārkraušana, nosaukums, ārējās identifikācijas burti un cipari. |
| --- | --- |

2.3.

Kuģa, uz kuru vai no kura veikta pārkraušana, nosaukums, ārējās identifikācijas burti un cipari.

| 2.4. | Mencu pārkraušana nav atļauta. |
| --- | --- |

2.4.

Mencu pārkraušana nav atļauta.

Ikreiz pēc izkraušanas Kopienas ostā

| 3.1. | Ostas nosaukums. |
| --- | --- |

3.1.

Ostas nosaukums.

| 3.2. | Katras izkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos). |
| --- | --- |

3.2.

Katras izkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).

Ikreiz pēc informācijas pārraidīšanas Eiropas Kopienu Komisijai

| 4.1. | Pārraides datums un laiks. |
| --- | --- |

4.1.

Pārraides datums un laiks.

| 4.2. | Ziņojuma veids: “nozveja ieejot zonā”, “nozveja izejot no zonas”, “nozveja”, “pārkraušana no kuģa kuģī”. |
| --- | --- |

4.2.

Ziņojuma veids: “nozveja ieejot zonā”, “nozveja izejot no zonas”, “nozveja”, “pārkraušana no kuģa kuģī”.

| 4.3. | Radio pārraides gadījumā – radiostacijas nosaukums. |
| --- | --- |

4.3.

Radio pārraides gadījumā – radiostacijas nosaukums.

II DAĻA

Image

---

VI PIELIKUMS

KOMISIJAI PĀRRAIDĀMĀS INFORMĀCIJAS SATURS UN BIEŽUMS

1.   Eiropas Kopienu Komisijai pārraidāmā informācija un pārraižu periodiskums

| 1.1. | Katru reizi, kad kuģis sāk zvejas reisu (1) Kopienas ūdeņos, tas sūta ziņojumu “nozveja ieejot zonā”, un tajā sniedz šādas ziņas.







  SR | o (2) | (= ieraksta sākums) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | o | XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai) |
| SQ | o | (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim) |
| TM | o | COE (= “nozveja ieejot zonā”) |
| RC | o | (starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| TN | f (3) | (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā) |
| NA | f | (kuģa nosaukums) |
| IR | o | (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir) |
| XR | o | (ārējās identifikācijas burti, kuģa borta numurs) |
| LT (4) | f (5) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā) |
| LG (4) | f (5) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā) |
| LI | f | (grādos vai decimālā izteiksmē norādīts ģeogrāfiskais platums, kurā kapteinis nodomājis sākt zveju) |
| LN | f | (grādos vai decimālā izteiksmē norādīts ģeogrāfiskais garums, kurā kapteinis nodomājis sākt zveju) |
| RA | o | (attiecīgais ICES apgabals) |
| OB | o | (katras sugas daudzums uz kuģa, tilpnēs, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| DA | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| TI | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |
| MA | o | (kuģa kapteiņa vārds un uzvārds) |
| ER | o | (= ieraksta beigas) |

1.1.

Katru reizi, kad kuģis sāk zvejas reisu (1) Kopienas ūdeņos, tas sūta ziņojumu “nozveja ieejot zonā”, un tajā sniedz šādas ziņas.

SR

o (2)

(= ieraksta sākums)

AD

o

XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai)

SQ

o

(ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)

TM

o

COE (= “nozveja ieejot zonā”)

RC

o

(starptautiskais radio izsaukuma signāls)

TN

f (3)

(zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)

NA

f

(kuģa nosaukums)

IR

o

(karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)

XR

o

(ārējās identifikācijas burti, kuģa borta numurs)

LT (4)

f (5)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā)

LG (4)

f (5)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā)

LI

f

(grādos vai decimālā izteiksmē norādīts ģeogrāfiskais platums, kurā kapteinis nodomājis sākt zveju)

LN

f

(grādos vai decimālā izteiksmē norādīts ģeogrāfiskais garums, kurā kapteinis nodomājis sākt zveju)

RA

o

(attiecīgais ICES apgabals)

OB

o

(katras sugas daudzums uz kuģa, tilpnēs, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

DA

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

TI

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

MA

o

(kuģa kapteiņa vārds un uzvārds)

ER

o

(= ieraksta beigas)

| 1.2. | Katru reizi, kad kuģis beidz zvejas reisu (6) Kopienas ūdeņos tas nosūta ziņojumu “nozveja izejot no zonas”, un tajā sniedz šādas ziņas.







  SR | o | (= ieraksta sākums) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | o | XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai) |
| SQ | o | (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim) |
| TM | o | COX (= “nozveja izejot no zonas”) |
| RC | o | (starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| TN | f | (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā) |
| NA | f | (kuģa nosaukums) |
| IR | o | (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir) |
| XR | o | (ārējās identifikācijas burti, kuģa borta numurs) |
| LT (7) | f (8) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā) |
| LG (7) | f (8) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā) |
| RA | o | (attiecīgais ICES apgabals, kurā gūta nozveja) |
| CA | o | (nozvejas daudzums pa sugām kopš iepriekšējā ziņojuma, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| OB | f | (katras sugas daudzums uz kuģa, tilpnēs, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| DF | f | (zvejas dienu skaits kopš iepriekšējā ziņojuma) |
| DA | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| TI | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |
| MA | o | (kuģa kapteiņa vārds un uzvārds) |
| ER | o | (= ieraksta beigas) |

1.2.

Katru reizi, kad kuģis beidz zvejas reisu (6) Kopienas ūdeņos tas nosūta ziņojumu “nozveja izejot no zonas”, un tajā sniedz šādas ziņas.

SR

o

(= ieraksta sākums)

AD

o

XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai)

SQ

o

(ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)

TM

o

COX (= “nozveja izejot no zonas”)

RC

o

(starptautiskais radio izsaukuma signāls)

TN

f

(zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)

NA

f

(kuģa nosaukums)

IR

o

(karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)

XR

o

(ārējās identifikācijas burti, kuģa borta numurs)

LT (7)

f (8)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā)

LG (7)

f (8)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā)

RA

o

(attiecīgais ICES apgabals, kurā gūta nozveja)

CA

o

(nozvejas daudzums pa sugām kopš iepriekšējā ziņojuma, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

OB

f

(katras sugas daudzums uz kuģa, tilpnēs, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

DF

f

(zvejas dienu skaits kopš iepriekšējā ziņojuma)

DA

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

TI

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

MA

o

(kuģa kapteiņa vārds un uzvārds)

ER

o

(= ieraksta beigas)

| 1.3. | Zvejojot siļķes un makreles – ik pēc trim dienām, sākot ar trešo dienu pēc kuģa pirmās ieiešanas 1.1. punktā minētajās zonās, un – zvejojot visas pārējās sugas (izņemot siļķes un makreles) – ik pēc nedēļas, sākot ar septīto dienu pēc kuģa pirmās ieiešanas 1.1. punktā minētajās zonās, nosūta “nozvejas ziņojumu”, un tajā sniedz šādas ziņas:







  SR | o | (= ieraksta sākums) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | o | XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai) |
| SQ | o | (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim) |
| TM | o | CAT (= “nozvejas ziņojums”) |
| RC | o | (starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| TN | f | (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā) |
| NA | f | (kuģa nosaukums) |
| IR | o | (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir) |
| XR | o | (ārējās identifikācijas burti, kuģa borta numurs) |
| LT (9) | f (10) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā) |
| LG (9) | f (10) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā) |
| RA | o | (attiecīgais ICES apgabals, kurā gūta nozveja) |
| CA | o | (nozvejas daudzums pa sugām kopš iepriekšējā ziņojuma, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| OB | f | (katras sugas daudzums uz kuģa, tilpnēs, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| DF | f | (zvejas dienu skaits kopš iepriekšējā ziņojuma) |
| DA | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| TI | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |
| MA | o | (kuģa kapteiņa vārds un uzvārds) |
| ER | o | (= ieraksta beigas) |

1.3.

Zvejojot siļķes un makreles – ik pēc trim dienām, sākot ar trešo dienu pēc kuģa pirmās ieiešanas 1.1. punktā minētajās zonās, un – zvejojot visas pārējās sugas (izņemot siļķes un makreles) – ik pēc nedēļas, sākot ar septīto dienu pēc kuģa pirmās ieiešanas 1.1. punktā minētajās zonās, nosūta “nozvejas ziņojumu”, un tajā sniedz šādas ziņas:

SR

o

(= ieraksta sākums)

AD

o

XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai)

SQ

o

(ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)

TM

o

CAT (= “nozvejas ziņojums”)

RC

o

(starptautiskais radio izsaukuma signāls)

TN

f

(zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)

NA

f

(kuģa nosaukums)

IR

o

(karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)

XR

o

(ārējās identifikācijas burti, kuģa borta numurs)

LT (9)

f (10)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā)

LG (9)

f (10)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā)

RA

o

(attiecīgais ICES apgabals, kurā gūta nozveja)

CA

o

(nozvejas daudzums pa sugām kopš iepriekšējā ziņojuma, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

OB

f

(katras sugas daudzums uz kuģa, tilpnēs, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

DF

f

(zvejas dienu skaits kopš iepriekšējā ziņojuma)

DA

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

TI

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

MA

o

(kuģa kapteiņa vārds un uzvārds)

ER

o

(= ieraksta beigas)

| 1.4. | Ikreiz, kad ziņojumu “nozveja ieejot zonā” un “nozveja izejot no zonas” starplaikā plānots veikt pārkraušanu no kuģa kuģī, papildus “nozvejas ziņojumiem” vismaz 24 stundas iepriekš nosūta ziņojumu “pārkraušana no kuģa kuģī”, un tajā sniedz šādas ziņas.







  SR | o | (= ieraksta sākums) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | o | XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai) |
| SQ | o | (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim) |
| TM | o | TRA (= “pārkraušana no kuģa kuģī”) |
| RC | o | (starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| TN | f | (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā) |
| NA | f | (kuģa nosaukums) |
| IR | o | (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir) |
| XR | o | (ārējās identifikācijas numurs, kuģa borta numurs) |
| KG | o | (iekrautais vai izkrautais daudzums pa sugām, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| TT | o | (saņēmējkuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| TF | o | (pārkrāvējkuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| LT (11) | o/f (12), (13) | (paredzamais ģeogrāfiskais platums, kurā plānota pārkraušana no kuģa kuģī) |
| LG (11) | o/f (12), (13) | (paredzamais ģeogrāfiskais garums, kurā plānota pārkraušana no kuģa kuģī) |
| PD | o | (paredzamais datums, kurā plānota pārkraušana no kuģa kuģī) |
| PT | o | (paredzamais laiks, kurā plānota pārkraušana no kuģa kuģī) |
| DA | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| TI | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |
| MA | o | (kuģa kapteiņa vārds un uzvārds) |
| ER | o | (= ieraksta beigas) |

1.4.

Ikreiz, kad ziņojumu “nozveja ieejot zonā” un “nozveja izejot no zonas” starplaikā plānots veikt pārkraušanu no kuģa kuģī, papildus “nozvejas ziņojumiem” vismaz 24 stundas iepriekš nosūta ziņojumu “pārkraušana no kuģa kuģī”, un tajā sniedz šādas ziņas.

SR

o

(= ieraksta sākums)

AD

o

XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai)

SQ

o

(ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)

TM

o

TRA (= “pārkraušana no kuģa kuģī”)

RC

o

(starptautiskais radio izsaukuma signāls)

TN

f

(zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)

NA

f

(kuģa nosaukums)

IR

o

(karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)

XR

o

(ārējās identifikācijas numurs, kuģa borta numurs)

KG

o

(iekrautais vai izkrautais daudzums pa sugām, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

TT

o

(saņēmējkuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls)

TF

o

(pārkrāvējkuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls)

LT (11)

o/f (12), (13)

(paredzamais ģeogrāfiskais platums, kurā plānota pārkraušana no kuģa kuģī)

LG (11)

o/f (12), (13)

(paredzamais ģeogrāfiskais garums, kurā plānota pārkraušana no kuģa kuģī)

PD

o

(paredzamais datums, kurā plānota pārkraušana no kuģa kuģī)

PT

o

(paredzamais laiks, kurā plānota pārkraušana no kuģa kuģī)

DA

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

TI

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

MA

o

(kuģa kapteiņa vārds un uzvārds)

ER

o

(= ieraksta beigas)

2.   Ziņošanas formāts

Ja vien nepiemēro 3.3. punktu (skatīt turpmāk), iepriekš 1. punktā paredzēto informāciju pārraida, ievērojot norādītos kodus un datu secību, jo īpaši:

| — | ziņojuma temata ailē jāieraksta teksts “VRONT”; |
| --- | --- |

—

ziņojuma temata ailē jāieraksta teksts “VRONT”;

| — | katru datu elementu norāda jaunā rindiņā, |
| --- | --- |

—

katru datu elementu norāda jaunā rindiņā,

| — | pirms datu elementa, atdalot ar atstarpi, norāda attiecīgo datu kodu. |
| --- | --- |

—

pirms datu elementa, atdalot ar atstarpi, norāda attiecīgo datu kodu.

Piemērs (ar izdomātiem datiem)

| SR | |
| --- | --- |
| AD | XEU |
| SQ | 1 |
| TM | COE |
| RC | IRCS |
| TN | 1 |
| NA | KUĢA NOSAUKUMA PIEMĒRS |
| IR | NOR |
| XR | PO 12345 |
| LT | +65.321 |
| LO | -21.123 |
| RA | 04A. |
| OB | COD 100 HAD 300 |
| DA | 20051004 |
| MA | KAPTEIŅA VĀRDA UN UZVĀRDA PIEMĒRS |
| TI | 1315 |
| ER | |

SR

AD

XEU

SQ

1

TM

COE

RC

IRCS

TN

1

NA

KUĢA NOSAUKUMA PIEMĒRS

IR

NOR

XR

PO 12345

LT

+65.321

LO

-21.123

RA

04A.

OB

COD 100 HAD 300

DA

20051004

MA

KAPTEIŅA VĀRDA UN UZVĀRDA PIEMĒRS

TI

1315

ER

3.   Ziņošanas kārtība

| 3.1. | Informāciju, kas minēta 1. punktā, kuģis 2. punktā norādītajā formātā pārraida Eiropas Kopienu Komisijai Briselē, izmantojot teleksu (SAT COM C 420599543 FISH), elektronisko pastu (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) vai kādu no turpmāk 4. punktā uzskaitītajām radiostacijām. |
| --- | --- |

3.1.

Informāciju, kas minēta 1. punktā, kuģis 2. punktā norādītajā formātā pārraida Eiropas Kopienu Komisijai Briselē, izmantojot teleksu (SAT COM C 420599543 FISH), elektronisko pastu (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) vai kādu no turpmāk 4. punktā uzskaitītajām radiostacijām.

| 3.2. | Ja nepārvaramas varas dēļ kuģim nav iespējams pārraidīt ziņojumu, to šā kuģa vārdā var pārraidīt kāds cits kuģis. |
| --- | --- |

3.2.

Ja nepārvaramas varas dēļ kuģim nav iespējams pārraidīt ziņojumu, to šā kuģa vārdā var pārraidīt kāds cits kuģis.

| 3.3. | Ja karoga valstij ir tehniskas iespējas visus iepriekš minētos ziņojumus un datus savu darbojošos kuģu vārdā nosūtīt tā sauktajā NAF formātā, pēc šīs karoga valsts un Komisijas savstarpējas vienošanās karoga valsts šo informāciju Eiropas Kopienu Komisijai Briselē var pārraidīt, izmantojot drošu pārraides protokolu. Šādā gadījumā kā savdabīgu “aploksni” pievieno noteiktu papildu informāciju, kuru norāda pēc AD kodam atbilstošajiem datiem.







  FR | o | (sūtītājas valsts trīsburtu ISO kods) |
| --- | --- | --- | --- |
| RN | o | (ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā) |
| RD | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| RT | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |

3.3.

Ja karoga valstij ir tehniskas iespējas visus iepriekš minētos ziņojumus un datus savu darbojošos kuģu vārdā nosūtīt tā sauktajā NAF formātā, pēc šīs karoga valsts un Komisijas savstarpējas vienošanās karoga valsts šo informāciju Eiropas Kopienu Komisijai Briselē var pārraidīt, izmantojot drošu pārraides protokolu. Šādā gadījumā kā savdabīgu “aploksni” pievieno noteiktu papildu informāciju, kuru norāda pēc AD kodam atbilstošajiem datiem.

FR

o

(sūtītājas valsts trīsburtu ISO kods)

RN

o

(ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā)

RD

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

RT

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

Piemērs (ar iepriekš minētajiem datiem)

//SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//RC/IRCS//TN/1//NA/KUĢA NOSAUKUMA PIEMĒRS//IR/NOR//XR/PO 12345//LT/+65.321//LG/-21.123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD 300//DA/20051004//TI/1315//MA/KAPTEIŅA VĀRDA UN UZVĀRDA PIEMĒRS//ER//

Karoga valsts saņem “atbildes ziņojumu”, kurā sniedz šādas ziņas.

| SR | o | (= ieraksta sākums) |
| --- | --- | --- |
| AD | o | (karoga valsts trīsburtu ISO kods) |
| FR | o | XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai) |
| RN | o | (tā ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā, uz kuru sūta “atbildes ziņojumu”) |
| TM | o | RET (= “atbildes ziņojums”) |
| SQ | o | (sākotnējā ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim) |
| RC | o | (sākotnējā ziņojumā minētais starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| RS | o | (atbildes statuss – ACK vai NAK) |
| RE | o | (atbilde par kļūdu skaitu) |
| DA | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| TI | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |
| ER | o | (= ieraksta beigas) |

SR

o

(= ieraksta sākums)

AD

o

(karoga valsts trīsburtu ISO kods)

FR

o

XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai)

RN

o

(tā ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā, uz kuru sūta “atbildes ziņojumu”)

TM

o

RET (= “atbildes ziņojums”)

SQ

o

(sākotnējā ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)

RC

o

(sākotnējā ziņojumā minētais starptautiskais radio izsaukuma signāls)

RS

o

(atbildes statuss – ACK vai NAK)

RE

o

(atbilde par kļūdu skaitu)

DA

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

TI

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

ER

o

(= ieraksta beigas)

4.   Radiostacijas nosaukums

| Radiostacijas nosaukums | Radiostacijas izsaukuma signāls |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land's End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Stockholm Radio | STOCKHOLM RADIO |
| Turku | OFK |

Radiostacijas nosaukums

Radiostacijas izsaukuma signāls

Lyngby

OXZ

Land's End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Stockholm Radio

STOCKHOLM RADIO

Turku

OFK

5.   Sugu apzīmēšanai izmantojamie kodi

| Beriksas (Beryx spp.) | ALF |
| --- | --- |
| Rietumatlantijas plekste (Hippoglossoides platessoides) | PLA |
| Anšovs (Engraulis encrasicolus) | ANE |
| Jūrasvelns (Lophius spp.) | MNZ |
| Ziemeļatlantijas argentīna (Argentina silus) | ARG |
| Jūras plaudis (Brama brama) | POA |
| Milzu haizivs (Cetorhinus maximus) | BSK |
| Ogļzivs (Aphanopus carbo) | BSF |
| Zilā jūraslīdaka (Molva dypterygia) | BLI |
| Putasu (Micromesistius poutassou) | WHB |
| Vidusatlantijas garnele (Xiphopenaeus kroyerii) | BOB |
| Menca (Gadus morhua) | COD |
| Smilšu garnele (Crangon crangon) | CSH |
| Garspuru kalmārs (Loligo spp.) | SQC |
| Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) | DGS |
| Diegspuru vēdzele (Phycis spp.) | FOR |
| Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) | GHL |
| Pikša (Melanogrammus aeglefinus) | HAD |
| Heks (Merluccius merluccius) | HKE |
| Atlantijas paltuss (Hippoglossus hippoglossus) | HAL |
| Siļķe (Clupea harengus) | HER |
| Stavrida (Trachurus trachurus) | HOM |
| Jūraslīdaka (Molva molva) | LIN |
| Atlantijas makrele (Scomber scombrus) | MAC |
| Megrimi (Lepidorhombus spp.) | LEZ |
| Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) | PRA |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | NEP |
| Esmarka menca (Trisopterus esmarkii) | NOP |
| Atlantijas lielgalvis (Hoplostethus atlanticus) | ORY |
| Citi | OTH |
| Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) | PLE |
| Pollaks (Pollachius pollachius) | POL |
| Siļķu haizivs (Lamma nasus) | POR |
| Sarkanasari (Sebastes spp.) | RED |
| Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) | SBR |
| Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) | RNG |
| Saida (Pollachius virens) | POK |
| Lasis (Salmo salar) | SAL |
| Tūbītes (Ammodytes spp.) | SAN |
| Sardīne (Sardina pilchardus) | PIL |
| Haizivis (Selachii, Pleurotremata) | SKH |
| Garneles (Penaeidae) | PEZ |
| Brētliņa (Sprattus sprattus) | SPR |
| Īsspuru kalmāri (Illex spp.) | SQX |
| Tunzivis (Thunnidae) | TUN |
| Brosme (Brosme brosme) | USK |
| Merlangs (Merlangus merlangus) | WHG |
| Dzeltenastes plekste (Limanda ferruginea) | YEL |

Beriksas (Beryx spp.)

ALF

Rietumatlantijas plekste (Hippoglossoides platessoides)

PLA

Anšovs (Engraulis encrasicolus)

ANE

Jūrasvelns (Lophius spp.)

MNZ

Ziemeļatlantijas argentīna (Argentina silus)

ARG

Jūras plaudis (Brama brama)

POA

Milzu haizivs (Cetorhinus maximus)

BSK

Ogļzivs (Aphanopus carbo)

BSF

Zilā jūraslīdaka (Molva dypterygia)

BLI

Putasu (Micromesistius poutassou)

WHB

Vidusatlantijas garnele (Xiphopenaeus kroyerii)

BOB

Menca (Gadus morhua)

COD

Smilšu garnele (Crangon crangon)

CSH

Garspuru kalmārs (Loligo spp.)

SQC

Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias)

DGS

Diegspuru vēdzele (Phycis spp.)

FOR

Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides)

GHL

Pikša (Melanogrammus aeglefinus)

HAD

Heks (Merluccius merluccius)

HKE

Atlantijas paltuss (Hippoglossus hippoglossus)

HAL

Siļķe (Clupea harengus)

HER

Stavrida (Trachurus trachurus)

HOM

Jūraslīdaka (Molva molva)

LIN

Atlantijas makrele (Scomber scombrus)

MAC

Megrimi (Lepidorhombus spp.)

LEZ

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)

PRA

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

NEP

Esmarka menca (Trisopterus esmarkii)

NOP

Atlantijas lielgalvis (Hoplostethus atlanticus)

ORY

Citi

OTH

Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa)

PLE

Pollaks (Pollachius pollachius)

POL

Siļķu haizivs (Lamma nasus)

POR

Sarkanasari (Sebastes spp.)

RED

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

SBR

Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris)

RNG

Saida (Pollachius virens)

POK

Lasis (Salmo salar)

SAL

Tūbītes (Ammodytes spp.)

SAN

Sardīne (Sardina pilchardus)

PIL

Haizivis (Selachii, Pleurotremata)

SKH

Garneles (Penaeidae)

PEZ

Brētliņa (Sprattus sprattus)

SPR

Īsspuru kalmāri (Illex spp.)

SQX

Tunzivis (Thunnidae)

TUN

Brosme (Brosme brosme)

USK

Merlangs (Merlangus merlangus)

WHG

Dzeltenastes plekste (Limanda ferruginea)

YEL

6.   Attiecīgā apgabala apzīmēšanai izmantojamais kods

| 02A. | ICES IIa rajons – Norvēģu jūra |
| --- | --- |
| 02B. | ICES IIb rajons – Špicbergena un Lāču sala |
| 03A. | ICES IIIa rajons – Skageraks un Kategats |
| 03B. | ICES IIIb rajons |
| 03C. | ICES IIIc rajons |
| 03D. | ICES IIId rajons – Baltijas jūra |
| 04A. | ICES IVa rajons – Ziemeļjūras ziemeļu daļa |
| 04B. | ICES IVb rajons – Ziemeļjūras centrālā daļa |
| 04C. | ICES IVc rajons – Ziemeļjūras dienvidu daļa |
| 05A. | ICES Va rajons – Īslandes slieksnis |
| 05B. | ICES Vb rajons – Fēru slieksnis |
| 06A. | ICES VIa rajons – Skotijas ziemeļrietumu krasts un Ziemeļīrija |
| 06B. | ICES VIb rajons – Rokola |
| 07A. | ICES VIIa rajons – Īrijas jūra |
| 07B. | ICES VIIb rajons – uz rietumiem no Īrijas |
| 07C. | ICES VIIc rajons – Porkupīnas sēklis |
| 07D. | ICES VIId rajons – Lamanša austrumu daļa |
| 07E. | ICES VIIe rajons – Lamanša rietumu daļa |
| 07F. | ICES VIIf rajons – Bristoles līcis |
| 07G. | ICES VIIg rajons – Ķeltu jūras ziemeļu daļa |
| 07H. | ICES VIIh rajons – Ķeltu jūras dienvidu daļa |
| 07J. | ICES VIIj rajons – uz dienvidrietumiem no Īrijas (austrumu daļa) |
| 07K. | ICES VIIk rajons – uz dienvidrietumiem no Īrijas (rietumu daļa) |
| 08A. | ICES VIIIa rajons – Biskajas līcis (ziemeļu daļa) |
| 08B. | ICES VIIIb rajons – Biskajas līcis (centrālā daļa) |
| 08C. | ICES VIIIc rajons – Biskajas līcis (dienvidu daļa) |
| 08D. | ICES VIIId rajons – Biskajas līcis (atklāta jūra) |
| 08E. | ICES VIIIe rajons – Biskajas līcis (rietumu daļa) |
| 09A. | ICES IXa rajons – Portugāles ūdeņi (austrumu daļa) |
| 09B. | ICES IXb rajons – Portugāles ūdeņi (rietumu daļa) |
| 14A. | ICES XIVa rajons – uz ziemeļaustrumiem no Grenlandes |
| 14B. | ICES XIVb rajons – uz dienvidaustrumiem no Grenlandes |

02A.

ICES IIa rajons – Norvēģu jūra

02B.

ICES IIb rajons – Špicbergena un Lāču sala

03A.

ICES IIIa rajons – Skageraks un Kategats

03B.

ICES IIIb rajons

03C.

ICES IIIc rajons

03D.

ICES IIId rajons – Baltijas jūra

04A.

ICES IVa rajons – Ziemeļjūras ziemeļu daļa

04B.

ICES IVb rajons – Ziemeļjūras centrālā daļa

04C.

ICES IVc rajons – Ziemeļjūras dienvidu daļa

05A.

ICES Va rajons – Īslandes slieksnis

05B.

ICES Vb rajons – Fēru slieksnis

06A.

ICES VIa rajons – Skotijas ziemeļrietumu krasts un Ziemeļīrija

06B.

ICES VIb rajons – Rokola

07A.

ICES VIIa rajons – Īrijas jūra

07B.

ICES VIIb rajons – uz rietumiem no Īrijas

07C.

ICES VIIc rajons – Porkupīnas sēklis

07D.

ICES VIId rajons – Lamanša austrumu daļa

07E.

ICES VIIe rajons – Lamanša rietumu daļa

07F.

ICES VIIf rajons – Bristoles līcis

07G.

ICES VIIg rajons – Ķeltu jūras ziemeļu daļa

07H.

ICES VIIh rajons – Ķeltu jūras dienvidu daļa

07J.

ICES VIIj rajons – uz dienvidrietumiem no Īrijas (austrumu daļa)

07K.

ICES VIIk rajons – uz dienvidrietumiem no Īrijas (rietumu daļa)

08A.

ICES VIIIa rajons – Biskajas līcis (ziemeļu daļa)

08B.

ICES VIIIb rajons – Biskajas līcis (centrālā daļa)

08C.

ICES VIIIc rajons – Biskajas līcis (dienvidu daļa)

08D.

ICES VIIId rajons – Biskajas līcis (atklāta jūra)

08E.

ICES VIIIe rajons – Biskajas līcis (rietumu daļa)

09A.

ICES IXa rajons – Portugāles ūdeņi (austrumu daļa)

09B.

ICES IXb rajons – Portugāles ūdeņi (rietumu daļa)

14A.

ICES XIVa rajons – uz ziemeļaustrumiem no Grenlandes

14B.

ICES XIVb rajons – uz dienvidaustrumiem no Grenlandes

| 7. | Papildus 1.–6. punktam spēkā esošie noteikumi par trešo valstu kuģiem, kas gatavojas zvejot putasu Kopienas ūdeņos:






  a) | Kuģi, uz kuriem jau ir nozveja, zvejas reisu drīkst sākt tikai pēc tam, kad saņemta atļauja no kompetentās iestādes attiecīgajā piekrastes dalībvalstī. Vismaz četras stundas pirms ieiešanas Kopienas ūdeņos kuģa kapteinis par to paziņo vienam no zvejas uzraudzības centriem:






  i) | Apvienotajā Karalistē (Edinburgā) uz e-pasta adresi: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk vai pa tālruni (+44 131 271 9700), vai |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Papildus 1.–6. punktam spēkā esošie noteikumi par trešo valstu kuģiem, kas gatavojas zvejot putasu Kopienas ūdeņos:

a)

Kuģi, uz kuriem jau ir nozveja, zvejas reisu drīkst sākt tikai pēc tam, kad saņemta atļauja no kompetentās iestādes attiecīgajā piekrastes dalībvalstī. Vismaz četras stundas pirms ieiešanas Kopienas ūdeņos kuģa kapteinis par to paziņo vienam no zvejas uzraudzības centriem:

i)

Apvienotajā Karalistē (Edinburgā) uz e-pasta adresi: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk vai pa tālruni (+44 131 271 9700), vai

| ii) | Īrija (Holboulainā) uz e-pasta adresi: nscstaff@eircom.net vai pa tālruni (+353 87236 5998). |
| --- | --- |

ii)

Īrija (Holboulainā) uz e-pasta adresi: nscstaff@eircom.net vai pa tālruni (+353 87236 5998).

Paziņojumā norāda kuģa nosaukumu, starptautisko radio izsaukuma signālu un ostas burtus un ciparus (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kurā kapteinis paredzējis kuģa ieiešanu Kopienas ūdeņos, kā arī apgabalu, kurā viņš nodomājis sākt zveju. Kuģis drīkst sākt zveju tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par minētā paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai kapteinim kuģis ir jāuzrāda inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir individuāls atļaujas numurs, kuru kapteinis glabā līdz zvejas reisa beigām.

Neatkarīgi no iespējamās jebkura veida inspekcijas, kuru veic jūrā, pienācīgi pamatotos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt, lai kapteinis uzrāda kuģi inspekcijas veikšanai ostā.

| b) | Ja Kopienas ūdeņos ieiet kuģi, uz kuriem nozvejas nav, šiem kuģiem a) punkta prasības nav jāpilda. |
| --- | --- |

b)

Ja Kopienas ūdeņos ieiet kuģi, uz kuriem nozvejas nav, šiem kuģiem a) punkta prasības nav jāpilda.

| c) | Atkāpjoties no 1.2. punkta, zvejas reisu uzskata par pabeigtu, kad kuģis atstāj Kopienas ūdeņus vai ieiet Kopienas ostā, kurā kuģa nozveja tiek pilnībā izkrauta.
  Kuģi atstāj Kopienas ūdeņus tikai pa vienu no šādiem kontrolmaršrutiem, šķērsojot:






  A. | ICES 48 E2. kvadrātu VIa rajonā, |
| --- | --- | --- |

c)

Atkāpjoties no 1.2. punkta, zvejas reisu uzskata par pabeigtu, kad kuģis atstāj Kopienas ūdeņus vai ieiet Kopienas ostā, kurā kuģa nozveja tiek pilnībā izkrauta.

Kuģi atstāj Kopienas ūdeņus tikai pa vienu no šādiem kontrolmaršrutiem, šķērsojot:

A.

ICES 48 E2. kvadrātu VIa rajonā,

| B. | ICES 46 E6. kvadrātu IVa rajonā, |
| --- | --- |

B.

ICES 46 E6. kvadrātu IVa rajonā,

| C. | ICES 48 E8., 49 E8. vai 50 E8. kvadrātu IVa rajonā. |
| --- | --- |

C.

ICES 48 E8., 49 E8. vai 50 E8. kvadrātu IVa rajonā.

Kuģa kapteinis vismaz četras stundas pirms ieiešanas kādā no iepriekš minētajiem kontrolmaršrutiem par to paziņo zvejas uzraudzības centram Edinburgā pa e-pastu vai tālruni, kas norādīti 1. punktā. Paziņojumā norāda kuģa nosuakumu, starptautisko radio izsaukšanas signālu un ostas burtus un ciparus (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un kontrolmaršrutu, kuru kuģis paredzējis izmantot.

Kontrolmaršruta apgabalu kuģis drīkst atstāt tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par minētā paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai kapteinim kuģis ir jāuzrāda inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir individuāls atļaujas numurs, kuru kapteinis glabā tik ilgi, līdz kuģis atstāj Kopienas ūdeņus.

Neatkarīgi no iespējamās jebkura veida inspekcijas, kuru veic jūrā, pienācīgi pamatotos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt, lai kapteinis uzrāda kuģi inspekcijas veikšanai Lervikas vai Skrabsteras ostā.

| d) | Kuģiem, kuri Kopienas ūdeņus šķērso tranzītā, zvejas rīki jānovieto tā, lai tie nebūtu gatavi tūlītējai izmantošanai, un jāievēro šādi nosacījumi:






  i) | zvejas rīki, atsvari un tiem līdzīgie rīki jāatvieno no traļu durvīm un vilkšanas un tralēšanas kabeļiem un veijeriem, |
| --- | --- | --- |

d)

Kuģiem, kuri Kopienas ūdeņus šķērso tranzītā, zvejas rīki jānovieto tā, lai tie nebūtu gatavi tūlītējai izmantošanai, un jāievēro šādi nosacījumi:

i)

zvejas rīki, atsvari un tiem līdzīgie rīki jāatvieno no traļu durvīm un vilkšanas un tralēšanas kabeļiem un veijeriem,

| ii) | zvejas rīki, kas atrodas uz klāja vai virs tā, droši jānostiprina pie kāda virsbūves elementa. |
| --- | --- |

ii)

zvejas rīki, kas atrodas uz klāja vai virs tā, droši jānostiprina pie kāda virsbūves elementa.

---

(1)  Zvejas reiss ir brauciens, kurš sākas, zvejot paredzējušajam kuģim ieejot zonā, kas plešas 200 jūras jūdzes no Kopienas dalībvalstu krastiem un uz ko attiecas Kopienas zvejas noteikumi, un beidzas, kuģim izejot no šādas zonas.

(2)  o = obligāti dati.

(3)  f = fakultatīvi dati.

(4)  LT, LG: jānorāda kā decimālskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata.

(5)  Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītuzraudzības sistēmas palīdzību.

(6)  Zvejas reiss ir brauciens, kurš sākas, zvejot paredzējušajam kuģim ieejot zonā, kas plešas 200 jūras jūdzes no Kopienas dalībvalstu krastiem un uz ko attiecas Kopienas zvejas noteikumi, un beidzas, kuģim izejot no šādas zonas.

(7)  LT, LG: jānorāda kā decimālskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata.

(8)  Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītuzraudzības sistēmas palīdzību.

(9)  LT, LG: jānorāda kā decimālskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata.

(10)  Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītuzraudzības sistēmas palīdzību.

(11)  LT, LG: jānorāda kā decimālskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata.

(12)  Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītuzraudzības sistēmas palīdzību.

(13)  Fakultatīvi dati saņēmējkuģim.

---

VII PIELIKUMS

SLĒGTAIS APGABALS NAFO 3O RAJONĀ

NAFO rajona 3O daļa, kas ir slēgta visām zvejas darbībām, kurās izmanto zvejas rīkus, kam ir saskare ar jūras grunti.

Image

---

VIII PIELIKUMS

I DAĻA

Ostas valsts veiktās kontroles veidlapas

OSTAS VALSTS VEIKTĀS KONTROLES VEIDLAPA – PSC 1

A DAĻA. Aizpilda kuģa kapteinis

| Kuģa nosaukums | SJO numurs (1) | Radio izsaukuma signāls | Karoga valsts |
| --- | --- | --- | --- |
| Inmarsat urs | Faksa numurs | Tālruņa numurs | E-pasta adrese |
| Osta, kurā izkrauj vai pārkrauj | Paredzamais ierašanās laiks |
| | Datums | Laiks (UTC) |
| Kopējā nozveja uz kuģa | Izkraujamā nozveja (2) |
| Suga (3) | Produkts (4) | ICES zvejas apgabals | Produkta svars (kg) | Suga (3) | Produkts (4) | ICES zvejas apgabals | Produkta svars (kg) |

Kuģa nosaukums

SJO numurs (1)

Radio izsaukuma signāls

Karoga valsts

Inmarsat urs

Faksa numurs

Tālruņa numurs

E-pasta adrese

Osta, kurā izkrauj vai pārkrauj

Paredzamais ierašanās laiks

Datums

Laiks (UTC)

Kopējā nozveja uz kuģa

Izkraujamā nozveja (2)

Suga (3)

Produkts (4)

ICES zvejas apgabals

Produkta svars (kg)

Suga (3)

Produkts (4)

ICES zvejas apgabals

Produkta svars (kg)

B DAĻA. Aizpilda karoga valsts iestādes

| Kuģa karoga valstij jāatbild uz šādiem jautājumiem, atzīmējot “Jā” vai “Nē” | Jā | Nē |
| --- | --- | --- |
| a) | Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai |

Kuģa karoga valstij jāatbild uz šādiem jautājumiem, atzīmējot “Jā” vai “Nē”

Jā

Nē

a)

Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai

| b) | Uz kuģa paturētie daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai zvejas piepūles limitus, kas varētu būt piemērojami |
| --- | --- |

b)

Uz kuģa paturētie daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai zvejas piepūles limitus, kas varētu būt piemērojami

| c) | Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajā apgabalā |
| --- | --- |

c)

Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajā apgabalā

| d) | Kuģa atrašanās deklarētajā zvejas apgabalā ir apliecināta saskaņā ar VMS datiem |
| --- | --- |

d)

Kuģa atrašanās deklarētajā zvejas apgabalā ir apliecināta saskaņā ar VMS datiem

Karoga valsts apstiprinājums

Apstiprinu, ka iepriekš norādītā informācija, cik man zināms, ir pilnīga, patiesa un pareiza.

Vārds, uzvārds un amats

Datums

Paraksts

Iestādes zīmogs

C DAĻA. Aizpilda ostas valsts iestādes

| Ostas valsts nosaukums | Atļauja izdota | Datums | Paraksts | Zīmogs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Jā ...
  Nē ... | | | |

Ostas valsts nosaukums

Atļauja izdota

Datums

Paraksts

Zīmogs

Jā ...

Nē ...

OSTAS VALSTS VEIKTĀS KONTROLES VEIDLAPA – PSC 2 (5)

A DAĻA. Aizpilda kuģa kapteinis

| Kuģa nosaukums | SJO numurs (6) | Radio izsaukuma signāls | Karoga valsts |
| --- | --- | --- | --- |
| Inmarsat numurs | Faksa numurs | Tālruņa numurs | E-pasta adrese |
| Osta, kurā izkrauj vai pārkrauj | Paredzamais ierašanās laiks |
| | Datums | Laiks (UTC) |
| Informācija par nozveju pārkrāvējkuģiem |
| Kuģa nosaukums | SJO numurs (6) | Radio izsaukuma signāls | Karoga valsts |
| Kopējā nozveja uz kuģa | Izkraujamā nozveja (7) |
| Suga (8) | Produkts (9) | ICES zvejas apgabals | Produkta svars (kg) | Suga (8) | Produkts (9) | ICES zvejas apgabals | Produkta svars (kg) |

Kuģa nosaukums

SJO numurs (6)

Radio izsaukuma signāls

Karoga valsts

Inmarsat numurs

Faksa numurs

Tālruņa numurs

E-pasta adrese

Osta, kurā izkrauj vai pārkrauj

Paredzamais ierašanās laiks

Datums

Laiks (UTC)

Informācija par nozveju pārkrāvējkuģiem

Kuģa nosaukums

SJO numurs (6)

Radio izsaukuma signāls

Karoga valsts

Kopējā nozveja uz kuģa

Izkraujamā nozveja (7)

Suga (8)

Produkts (9)

ICES zvejas apgabals

Produkta svars (kg)

Suga (8)

Produkts (9)

ICES zvejas apgabals

Produkta svars (kg)

B DAĻA. Aizpilda karoga valsts iestādes

| Kuģa karoga valstij jāatbild uz šādiem jautājumiem, atzīmējot “Jā” vai “Nē” | Jā | Nē |
| --- | --- | --- |
| a) | Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai |

Kuģa karoga valstij jāatbild uz šādiem jautājumiem, atzīmējot “Jā” vai “Nē”

Jā

Nē

a)

Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai

| b) | Uz kuģa paturētie daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai zvejas piepūles limitus, kas varētu būt piemērojami |
| --- | --- |

b)

Uz kuģa paturētie daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai zvejas piepūles limitus, kas varētu būt piemērojami

| c) | Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajā apgabalā |
| --- | --- |

c)

Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajā apgabalā

| d) | Kuģa atrašanās deklarētajā zvejas apgabalā ir apliecināta saskaņā ar VMS datiem |
| --- | --- |

d)

Kuģa atrašanās deklarētajā zvejas apgabalā ir apliecināta saskaņā ar VMS datiem

Karoga valsts apstiprinājums

Apstiprinu, ka iepriekš norādītā informācija, cik man zināms, ir pilnīga, patiesa un pareiza.

Vārds, uzvārds un amats

Datums

Paraksts

Iestādes zīmogs

C DAĻA. Aizpilda ostas valsts iestādes

| Ostas valsts nosaukums | Atļauja izdota | Datums | Paraksts | Zīmogs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Jā ...
  Nē ... | | | |

Ostas valsts nosaukums

Atļauja izdota

Datums

Paraksts

Zīmogs

Jā ...

Nē ...

II DAĻA

OSTAS VALSTS KONTROLES VEIKTĀS INSPEKCIJAS ZIŅOJUMS (PSC 3) (10)

A.   PAMATDATI PAR INSPEKCIJU

| Ostas valsts | Osta, kurā veic izkraušanu vai pārkraušanu |
| --- | --- |
| Kuģa nosaukums | Karoga valsts | SJO numurs (11) | Starptautiskais radio izsaukuma signāls |
| Izkraušana/pārkraušana sākta | Datums | Laiks |
| Izkraušanas/pārkraušanas pabeigta | Datums | Laiks |

Ostas valsts

Osta, kurā veic izkraušanu vai pārkraušanu

Kuģa nosaukums

Karoga valsts

SJO numurs (11)

Starptautiskais radio izsaukuma signāls

Izkraušana/pārkraušana sākta

Datums

Laiks

Izkraušanas/pārkraušanas pabeigta

Datums

Laiks

B.   SĪKĀKAS ZIŅAS PAR INSPEKCIJU

| Pārkrāvējkuģa nosaukums | SJO numurs (11) | Radio izsaukuma signāls | Karoga valsts |
| --- | --- | --- | --- |

Pārkrāvējkuģa nosaukums

SJO numurs (11)

Radio izsaukuma signāls

Karoga valsts

B1.   Izkrautās vai pārkrautās zivis

| Suga (12) | Produkts (13) | ICES zvejas apgabals | Produkta svars kg | Starpība (kg) starp produkta svaru un PSC 1 vai PSC 2 | Starpība (%) starp produkta svaru un PSC 1 vai PSC 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Suga (12)

Produkts (13)

ICES zvejas apgabals

Produkta svars kg

Starpība (kg) starp produkta svaru un PSC 1 vai PSC 2

Starpība (%) starp produkta svaru un PSC 1 vai PSC 2

B2.   Informācija par izkrāvumiem, kas atļauti bez karoga valsts apstiprinājuma

| Noliktavas nosaukums, kompetentās iestādes nosaukums, informācijas saņemšanas termiņš. |
| --- |

Noliktavas nosaukums, kompetentās iestādes nosaukums, informācijas saņemšanas termiņš.

B3.   Uz kuģa paturētās zivis

| Suga (12) | Produkts (13) | ICES zvejas apgabals | Produkta svars kg | Starpība (kg) starp produkta svaru un PSC 1 vai PSC 2 | Starpība (%) starp produkta svaru un PSC 1 vai PSC 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Suga (12)

Produkts (13)

ICES zvejas apgabals

Produkta svars kg

Starpība (kg) starp produkta svaru un PSC 1 vai PSC 2

Starpība (%) starp produkta svaru un PSC 1 vai PSC 2

C.   INSPEKCIJAS REZULTĀTI

| Inspekcija sākta | Datums | Laiks |
| --- | --- | --- |
| Inspekcija pabeigta | Datums | Laiks |
| Piezīmes |
| Konstatētie pārkāpumi (14) |
| Pants | Norāda NEAFC noteikumus, kuri pārkāpti, un sniedz attiecīgo faktu kopsavilkumu |
| Inspektora vārds, uzvārds | Inspektora paraksts | Vieta un datums |

Inspekcija sākta

Datums

Laiks

Inspekcija pabeigta

Datums

Laiks

Piezīmes

Konstatētie pārkāpumi (14)

Pants

Norāda NEAFC noteikumus, kuri pārkāpti, un sniedz attiecīgo faktu kopsavilkumu

Inspektora vārds, uzvārds

Inspektora paraksts

Vieta un datums

D.   KUĢA KAPTEIŅA PIEZĪMES

| Es, apakšā parakstījies kuģa kapteinis, apliecinu, ka turpmāk norādītajā datumā man ir iesniegta ziņojuma kopija. Mans paraksts nenozīmē, ka piekrītu kādas šā ziņojuma daļas saturam, izņemot manām piezīmēm, ja tādas ir.
  Paraksts: ... Datums: ... |
| --- |

Es, apakšā parakstījies kuģa kapteinis, apliecinu, ka turpmāk norādītajā datumā man ir iesniegta ziņojuma kopija. Mans paraksts nenozīmē, ka piekrītu kādas šā ziņojuma daļas saturam, izņemot manām piezīmēm, ja tādas ir.

Paraksts: ... Datums: ...

E.   DOKUMENTU ADRESĀTI

| Kopija karoga valstij | Kopija NEAFC sekretāram |
| --- | --- |

Kopija karoga valstij

Kopija NEAFC sekretāram

---

(1)  Zvejas kuģi, kuriem nav SJO (Starptautiskās jūrlietu organizācijas) numura, norāda ārējās reģistrācijas numuru.

(2)  Vajadzības gadījumā izmanto vienu vai vairākas papildu veidlapas.

(3)  FAO trīsburtu kodi sugu apzīmēšanai.

(4)  Produkta sagatavošanas veids – šā pielikuma papildinājums.

(5)  Par katru pārkrāvējkuģi aizpilda atsevišķu veidlapu.

(6)  Zvejas kuģi, kuriem nav SJO numura, norāda ārējās reģistrācijas numuru.

(7)  Vajadzības gadījumā izmanto vienu vai vairākas papildu veidlapas.

(8)  FAO trīsburtu kodi sugu apzīmēšanai.

(9)  Produkta sagatavošanas veids – šā pielikuma papildinājums.

(10)  Ja kuģis iesaistīts pārkraušanas darbībās. Par katru pārkrāvējkuģi aizpilda atsevišķu veidlapu.

(11)  Zvejas kuģi, kuriem nav SJO numura, norāda ārējās reģistrācijas numuru.

(12)  FAO trīsburtu kods sugas apzīmēšanai.

(13)  Produkta sagatavošanas veids saskaņā ar šā pielikuma papildinājumu.

(14)  Ja pārkāpumi saistīti ar zivīm, kas nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā, norāda 2006. gada 17. novembrī pieņemtās NEAFC Kontroles un noteikumu izpildes shēmas attiecīgo pantu.

VIII pielikuma papildinājums

Produkti un iepakojums

A.   Produktu sagatavošanas veida kodi

| Kods | Produkta sagatavošanas veids |
| --- | --- |
| A | Nesadalīts – saldēts |
| B | Nesadalīts – saldēts (vārīts) |
| C | Ķidāts, ar galvu – saldēts |
| D | Ķidāts, bez galvas – saldēts |
| E | Ķidāts, bez galvas – bez spurām un astes – saldēts |
| F | Fileja bez ādas – ar asakām – saldēta |
| G | Fileja bez ādas – bez asakām – saldēta |
| H | Fileja ar ādu – ar asakām – saldēta |
| I | Fileja ar ādu – bez asakām – saldēta |
| J | Sālītas zivis |
| K | Marinētas zivis |
| L | Konservēti produkti |
| M | Eļļa |
| N | Milti, ražoti no nesadalītām zivīm |
| O | Milti, ražoti no apstrādes subproduktiem |
| P | Citi (precizēt) |

Kods

Produkta sagatavošanas veids

A

Nesadalīts – saldēts

B

Nesadalīts – saldēts (vārīts)

C

Ķidāts, ar galvu – saldēts

D

Ķidāts, bez galvas – saldēts

E

Ķidāts, bez galvas – bez spurām un astes – saldēts

F

Fileja bez ādas – ar asakām – saldēta

G

Fileja bez ādas – bez asakām – saldēta

H

Fileja ar ādu – ar asakām – saldēta

I

Fileja ar ādu – bez asakām – saldēta

J

Sālītas zivis

K

Marinētas zivis

L

Konservēti produkti

M

Eļļa

N

Milti, ražoti no nesadalītām zivīm

O

Milti, ražoti no apstrādes subproduktiem

P

Citi (precizēt)

B.   Iepakojuma veids

| Kods | Veids |
| --- | --- |
| CRT | Kartona kārbas |
| BOX | Kastes |
| BGS | Maisi |
| BLC | Bloki |

Kods

Veids

CRT

Kartona kārbas

BOX

Kastes

BGS

Maisi

BLC

Bloki

---

IX PIELIKUMS

SPECIALIZĒTAS ZVEJAS AIZLIEGUMS CCAMLR APGABALĀ

| Mērķsuga | Zona | Aizlieguma laikposms |
| --- | --- | --- |
| Haizivis (visas sugas) | Konvencijas apgabals | Visu gadu |
| Notothenia rossii | FAO 48.1. Antarktika, pussalas apgabals

  FAO 48.2. Antarktika, ap Dienvidorkneju salām

  FAO 48.3. Antarktika, ap Dienviddžordžiju | Visu gadu |
| Zivis | FAO 48.1 Antarktika (1)


  FAO 48.2 Antarktika (1) | Visu gadu |
| Gobionotothen gibberifrons


  Chaenocephalus aceratus


  Pseudochaenichthys georgianus


  Lepidonotothen squamifrons


  Patagonotothen guntheri


  Electrona carlsbergi
   (1) | FAO 48.3 | Visu gadu |
| Dissostichus spp | FAO 48.5 Antarktika | 1.12.2007. līdz 30.11.2008. |
| Dissostichus spp | FAO 88.3 Antarktika (1)


  FAO 58.5.1 Antarktika (1)
   (2)


  FAO 58.5.2 Antarktika uz austrumiem no 79o 20' E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79o 20' E (1)


  FAO 88.2 Antarktika uz ziemeļiem no 65o S (1)


  FAO 58.4.4 Antarktika (1)


  FAO 58.6 Antarktika (1)


  FAO 58.7 Antarktika (1) | Visu gadu |
| Lepidonotothen squamifrons | FAO 58.4.4 (1)
   (2) | Visu gadu |
| Visas sugas izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides | FAO 58.5.2 Antarktika | 1.12.2007. līdz 30.11.2008. |
| Dissostichus mawsoni | FAO 48.4 Antarktika (1) | Visu gadu |

Mērķsuga

Zona

Aizlieguma laikposms

Haizivis (visas sugas)

Konvencijas apgabals

Visu gadu

Notothenia rossii

FAO 48.1. Antarktika, pussalas apgabals

FAO 48.2. Antarktika, ap Dienvidorkneju salām

FAO 48.3. Antarktika, ap Dienviddžordžiju

Visu gadu

Zivis

FAO 48.1 Antarktika (1)

FAO 48.2 Antarktika (1)

Visu gadu

Gobionotothen gibberifrons

Chaenocephalus aceratus

Pseudochaenichthys georgianus

Lepidonotothen squamifrons

Patagonotothen guntheri

Electrona carlsbergi
   (1)

FAO 48.3

Visu gadu

Dissostichus spp

FAO 48.5 Antarktika

1.12.2007. līdz 30.11.2008.

Dissostichus spp

FAO 88.3 Antarktika (1)

FAO 58.5.1 Antarktika (1)
   (2)

FAO 58.5.2 Antarktika uz austrumiem no 79o 20' E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79o 20' E (1)

FAO 88.2 Antarktika uz ziemeļiem no 65o S (1)

FAO 58.4.4 Antarktika (1)

FAO 58.6 Antarktika (1)

FAO 58.7 Antarktika (1)

Visu gadu

Lepidonotothen squamifrons

FAO 58.4.4 (1)
   (2)

Visu gadu

Visas sugas izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides

FAO 58.5.2 Antarktika

1.12.2007. līdz 30.11.2008.

Dissostichus mawsoni

FAO 48.4 Antarktika (1)

Visu gadu

---

(1)  Izņemot zinātniskas pētniecības vajadzībām.

(2)  Izņemot attiecīgu valstu jurisdikcijā esošus ūdeņus (EEZ).

---

X PIELIKUMS

NOZVEJAS UN PIEZVEJAS LIMITI ATTIECĪBĀ UZ JAUNA VEIDA ZVEJU UN IZPĒTES ZVEJU CCAMLR APGABALĀ 2007./2008. GADĀ

| Apakšapgabals/rajons | Reģions | Sezona | SSRU | Dissotichus spp. nozvejas limits (tonnās) | Piezvejas limits (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Raju dzimta | Macrourus spp. | Citas sugas |
| 48.6 | Visā rajonā | 1.12.2007. – 30.11.2008. | | 200 t uz ziemeļiem no 60o S
  200 t uz dienvidiem no 60o S | Visā rajonā: 50 | Visā rajonā: 32 | Visā rajonā: 20 |
| 58.4.1 | Visā rajonā | 1.12.2007. – 30.11.2008. | Visā apakšapgabalā | 600 | Visā rajonā:
  50 | Visā
  rajonā:
  96 | Visā rajonā:
  20 |
| 58.4.2 | Visā rajonā | 1.12.2007. – 30.11.2008. | Visā apakšapgabalā | 780 | Visā rajonā:
  50 | Visā rajonā:
  124 | Visā rajonā:
  20 |
| 58.4.3.a) | Visā rajonā ārpus attiecīgu valstu jurisdikcijas apgabaliem | 1.05.2008. – 31.08.2008. | N/A | 250 | Visā rajonā:
  50 | Visā rajonā:
  26 | Visā rajonā:
  20 |
| 58.4.3.b) | Visā rajonā ārpus attiecīgu valstu jurisdikcijas apgabaliem | 1.05.2008. – 31.08.2008. | N/A | 150 uz ziemeļiem no 60o S | Visā rajonā:
  50 | Visā rajonā:
  80 | Visā rajonā:
  20 |
| 88.1 | Viss apakšapgabals | 1.12.2007. – 31.08.2008. | Visā apakšapgabalā | 2 660 | 133 | 426 | 20 |
| 88.2 | Uz dienvidiem no 60o S | 1.12.2007. – 31.08.2008. | Visā apakšapgabalā | 547 (1) | 50 (1) | 88 (1) | 20 |

Apakšapgabals/rajons

Reģions

Sezona

SSRU

Dissotichus spp. nozvejas limits (tonnās)

Piezvejas limits (tonnās)

Raju dzimta

Macrourus spp.

Citas sugas

48.6

Visā rajonā

1.12.2007. – 30.11.2008.

200 t uz ziemeļiem no 60o S

200 t uz dienvidiem no 60o S

Visā rajonā: 50

Visā rajonā: 32

Visā rajonā: 20

58.4.1

Visā rajonā

1.12.2007. – 30.11.2008.

Visā apakšapgabalā

600

Visā rajonā:

50

Visā

rajonā:

96

Visā rajonā:

20

58.4.2

Visā rajonā

1.12.2007. – 30.11.2008.

Visā apakšapgabalā

780

Visā rajonā:

50

Visā rajonā:

124

Visā rajonā:

20

58.4.3.a)

Visā rajonā ārpus attiecīgu valstu jurisdikcijas apgabaliem

1.05.2008. – 31.08.2008.

N/A

250

Visā rajonā:

50

Visā rajonā:

26

Visā rajonā:

20

58.4.3.b)

Visā rajonā ārpus attiecīgu valstu jurisdikcijas apgabaliem

1.05.2008. – 31.08.2008.

N/A

150 uz ziemeļiem no 60o S

Visā rajonā:

50

Visā rajonā:

80

Visā rajonā:

20

88.1

Viss apakšapgabals

1.12.2007. – 31.08.2008.

Visā apakšapgabalā

2 660

133

426

20

88.2

Uz dienvidiem no 60o S

1.12.2007. – 31.08.2008.

Visā apakšapgabalā

547 (1)

50 (1)

88 (1)

20

---

(1)  Nozvejas limitu noteikumi piezvejas sugām maza mēroga pētniecības vienībā (SSRU), kas piemērojami, nepārsniedzot kopējos piezvejas limitus apakšapgabalā.

| — | Rajām: 5 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., vai 50 tonnas (izvēlas lielāko apjomu). |
| --- | --- |

—

Rajām: 5 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., vai 50 tonnas (izvēlas lielāko apjomu).

| — | Makrūrzivīm (Macrourus spp.): 16 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp. |
| --- | --- |

—

Makrūrzivīm (Macrourus spp.): 16 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp.

| — | Citām sugām: 20 tonnas katrai SSRU. |
| --- | --- |

—

Citām sugām: 20 tonnas katrai SSRU.

---

XI PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS PAR IECERI PIEDALĪTIES EUPHAUSIA SUPERBA ZVEJĀ

Image

---

XII PIELIKUMS

I DAĻA

SEAFO pārkraušanas deklarācija

Image

PĀRKRAUŠANAS DEKLARĀCIJA

1.   Vispārīgs noteikums

Ja veic pārkraušanu, zvejas kuģa kapteinis attiecīgos daudzumus ieraksta pārkraušanas deklarācijā. Pārkraušanas deklarācijas kopiju nodod saņēmējkuģa kapteinim.

2.   Aizpildīšanas kārtība

| a) | Ieraksti pārkraušanas deklarācijā ir skaidri salasāmi un neizdzēšami. |
| --- | --- |

a)

Ieraksti pārkraušanas deklarācijā ir skaidri salasāmi un neizdzēšami.

| b) | Pārkraušanas deklarācijā izdarītos ierakstus nedrīkst izdzēst vai grozīt. Ja pieļauta kļūda, nepareizo ierakstu pārsvītro un blakus veic jaunu ierakstu, ko ar iniciāļiem paraksta kapteinis vai viņa aģents. |
| --- | --- |

b)

Pārkraušanas deklarācijā izdarītos ierakstus nedrīkst izdzēst vai grozīt. Ja pieļauta kļūda, nepareizo ierakstu pārsvītro un blakus veic jaunu ierakstu, ko ar iniciāļiem paraksta kapteinis vai viņa aģents.

| c) | Par katru pārkraušanas darbību jāaizpilda viena pārkraušanas deklarācija. |
| --- | --- |

c)

Par katru pārkraušanas darbību jāaizpilda viena pārkraušanas deklarācija.

| d) | Kapteinis paraksta katru pārkraušanas deklarācijas lapu. |
| --- | --- |

d)

Kapteinis paraksta katru pārkraušanas deklarācijas lapu.

3.   Kapteiņa pienākumi attiecībā uz izkraušanas deklarāciju un pārkraušanas deklarāciju

Kuģa kapteinis ar saviem iniciāļiem un parakstu apliecina, ka novērtētie daudzumi, kas ierakstīti pārkraušanas deklarācijā, ir pamatoti. Pārkraušanas deklarācijas kopijas glabā vienu gadu.

4.   Sniedzamā informācija

Saskaņā ar šīs veidlapas zemsvītras piezīmēs norādīto SEAFO pārkraušanas deklarācijas veidlapā jānorāda novērtētie, pārkrautie daudzumi pa sugām attiecībā uz katru reisu.

5.   Datu nosūtīšanas kārtība

| a) | Ja kravu pārkrauj kuģī, kas peld ar līgumslēdzējas puses karogu vai ir reģistrēts līgumslēdzējā pusē, pārkraušanas deklarācijas pirmo kopiju iesniedz saņēmējkuģa kapteinim. Oriģinālu 48 stundās pēc izkraušanas pabeigšanas vai tūlīt pēc ierašanās ostā attiecīgi iesniedz vai nosūta tās līgumslēdzējas puses iestādēm, ar kuras karogu peld vai kurā ir reģistrēts attiecīgais kuģis. |
| --- | --- |

a)

Ja kravu pārkrauj kuģī, kas peld ar līgumslēdzējas puses karogu vai ir reģistrēts līgumslēdzējā pusē, pārkraušanas deklarācijas pirmo kopiju iesniedz saņēmējkuģa kapteinim. Oriģinālu 48 stundās pēc izkraušanas pabeigšanas vai tūlīt pēc ierašanās ostā attiecīgi iesniedz vai nosūta tās līgumslēdzējas puses iestādēm, ar kuras karogu peld vai kurā ir reģistrēts attiecīgais kuģis.

| b) | Ja kravu pārkrauj kuģī, kas peld ar tādas valsts karogu, kura nav līgumslēdzēja puse, tad dokumenta oriģinālu iespējami drīz attiecīgi iesniedz vai nosūta tai līgumslēdzējai pusei, ar kuras karogu peld vai kurā ir reģistrēts attiecīgais zvejas kuģis. |
| --- | --- |

b)

Ja kravu pārkrauj kuģī, kas peld ar tādas valsts karogu, kura nav līgumslēdzēja puse, tad dokumenta oriģinālu iespējami drīz attiecīgi iesniedz vai nosūta tai līgumslēdzējai pusei, ar kuras karogu peld vai kurā ir reģistrēts attiecīgais zvejas kuģis.

| c) | Ja kapteinim nav iespējams noteiktajā termiņā nosūtīt pārkraušanas deklarācijas oriģinālu tās līgumslēdzējas puses iestādēm, ar kuras karogu peld vai kurā ir reģistrēts attiecīgais kuģis, tad saistībā ar deklarāciju pieprasīto informāciju attiecīgajām iestādēm pārraida pa radio vai citā veidā. |
| --- | --- |

c)

Ja kapteinim nav iespējams noteiktajā termiņā nosūtīt pārkraušanas deklarācijas oriģinālu tās līgumslēdzējas puses iestādēm, ar kuras karogu peld vai kurā ir reģistrēts attiecīgais kuģis, tad saistībā ar deklarāciju pieprasīto informāciju attiecīgajām iestādēm pārraida pa radio vai citā veidā.

Informāciju pārraida ar parasti izmantotu radiostaciju palīdzību, sākumā norādot kuģa nosaukumu, radio izsaukuma signālu un ārējās identifikācijas numuru, kā arī kapteiņa vārdu un uzvārdu.

Ja kuģim nav iespējas nosūtīt ziņojumu, to šā kuģa vārdā var nosūtīt cits kuģis, vai arī var izmantot citu metodi.

Kapteinis nodrošina to, ka radiostacijām pārraidītā informācija rakstveidā tiek nodota attiecīgajām iestādēm.

II DAĻA

Norādījumi par putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izvietošanu

| 1. | Šie norādījumi izstrādāti, lai palīdzētu sagatavot un īstenot noteikumus par putnu atbaidīšanas auklu izmantošanu āķu jedu zvejas kuģiem. Kaut arī šie norādījumi jau ir diezgan skaidri formulēti, ir vēlama putnu atbaidīšanas auklu efektivitātes uzlabošana eksperimentējot. Norādījumos ņemti vērā mainīgi vides faktori un darbības apstākļi, piemēram, laikapstākļi, zvejas rīku izlikšanas ātrums un kuģa lielums; tie ietekmē putnu atbaidīšanas auklu lietderīgumu un konstrukciju, lai pasargātu ēsmu no putniem. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izmantošanas veidu var mainīt, lai ņemtu vērā minētos mainīgos faktorus, ja tādējādi netiek ietekmēts atbaidīšanas auklas lietderīgums. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijā ir paredzēti turpmāki uzlabojumi, tālab šos norādījumus turpmāk pārskatīs. |
| --- | --- |

1.

Šie norādījumi izstrādāti, lai palīdzētu sagatavot un īstenot noteikumus par putnu atbaidīšanas auklu izmantošanu āķu jedu zvejas kuģiem. Kaut arī šie norādījumi jau ir diezgan skaidri formulēti, ir vēlama putnu atbaidīšanas auklu efektivitātes uzlabošana eksperimentējot. Norādījumos ņemti vērā mainīgi vides faktori un darbības apstākļi, piemēram, laikapstākļi, zvejas rīku izlikšanas ātrums un kuģa lielums; tie ietekmē putnu atbaidīšanas auklu lietderīgumu un konstrukciju, lai pasargātu ēsmu no putniem. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izmantošanas veidu var mainīt, lai ņemtu vērā minētos mainīgos faktorus, ja tādējādi netiek ietekmēts atbaidīšanas auklas lietderīgums. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijā ir paredzēti turpmāki uzlabojumi, tālab šos norādījumus turpmāk pārskatīs.

2.   Putnu atbaidīšanas auklu konstrukcija

| 2.1. | Ieteicams lietot 150 m garu putnu atbaidīšanas auklu. Tās auklas daļas biezums, kas atrodas ūdenī, var būt lielāks nekā tās daļas biezums, kas atrodas virs ūdens. Tādējādi pretestība ir lielāka, un nav vajadzīga garāka aukla, kā arī tiek ņemts vērā zvejas rīku izlikšanas ātrums un laiks, kas vajadzīgs, lai ēsma nogrimtu. Auklas daļai, kas atrodas virs ūdens, jābūt smalkai auklai (aptuveni 3 mm biezumā) uzkrītošā krāsā, piemēram, sarkanai vai oranžai. |
| --- | --- |

2.1.

Ieteicams lietot 150 m garu putnu atbaidīšanas auklu. Tās auklas daļas biezums, kas atrodas ūdenī, var būt lielāks nekā tās daļas biezums, kas atrodas virs ūdens. Tādējādi pretestība ir lielāka, un nav vajadzīga garāka aukla, kā arī tiek ņemts vērā zvejas rīku izlikšanas ātrums un laiks, kas vajadzīgs, lai ēsma nogrimtu. Auklas daļai, kas atrodas virs ūdens, jābūt smalkai auklai (aptuveni 3 mm biezumā) uzkrītošā krāsā, piemēram, sarkanai vai oranžai.

| 2.2. | Auklas daļai, kas atrodas virs ūdens, jābūt pietiekami vieglai, lai tās kustības nebūtu paredzamas un putni pie tām nepierastu, un pietiekami smagai, lai vējš neaizpūstu auklu. |
| --- | --- |

2.2.

Auklas daļai, kas atrodas virs ūdens, jābūt pietiekami vieglai, lai tās kustības nebūtu paredzamas un putni pie tām nepierastu, un pietiekami smagai, lai vējš neaizpūstu auklu.

| 2.3. | Aukla jāpiestiprina pie kuģa ar izturīgu rotējošu cilindru, lai mazinātu auklas sapīšanos. |
| --- | --- |

2.3.

Aukla jāpiestiprina pie kuģa ar izturīgu rotējošu cilindru, lai mazinātu auklas sapīšanos.

| 2.4. | Slokšņu virtenes jāizgatavo no materiāla, kurš ir viegli pamanāms un kura kustības nav iespējams paredzēt (piemēram, izturīga, smalka aukla, pārklāta ar sarkanu poliuretānu), tās satur izturīgs trīsgājienu rotējošs ķermenis (kas arī mazina sapīšanos), kas piestiprināts pie putnu atbaidīšanas auklas, un tām brīvi jākarājas virs ūdens. |
| --- | --- |

2.4.

Slokšņu virtenes jāizgatavo no materiāla, kurš ir viegli pamanāms un kura kustības nav iespējams paredzēt (piemēram, izturīga, smalka aukla, pārklāta ar sarkanu poliuretānu), tās satur izturīgs trīsgājienu rotējošs ķermenis (kas arī mazina sapīšanos), kas piestiprināts pie putnu atbaidīšanas auklas, un tām brīvi jākarājas virs ūdens.

| 2.5. | Attālums starp slokšņu virtenēm ir ne vairāk kā 5–7 metri. Slokšņu virtenes pie auklas ieteicams piestiprināt pa pāriem. |
| --- | --- |

2.5.

Attālums starp slokšņu virtenēm ir ne vairāk kā 5–7 metri. Slokšņu virtenes pie auklas ieteicams piestiprināt pa pāriem.

| 2.6. | Katra slokšņu virtene jāaprīko ar karabīni, lai to varētu noņemt, tādējādi atvieglojot auklas glabāšanu. |
| --- | --- |

2.6.

Katra slokšņu virtene jāaprīko ar karabīni, lai to varētu noņemt, tādējādi atvieglojot auklas glabāšanu.

| 2.7. | Slokšņu virteņu skaits jāpielāgo zvejas rīku izlikšanas ātrumam; jo mazāks izlikšanas ātrums, jo lielāks vajadzīgais slokšņu virteņu skaits. Ja zvejas rīku izlikšanas ātrums ir 10 mezgli, auklai piestiprina trīs pārus slokšņu virteņu. |
| --- | --- |

2.7.

Slokšņu virteņu skaits jāpielāgo zvejas rīku izlikšanas ātrumam; jo mazāks izlikšanas ātrums, jo lielāks vajadzīgais slokšņu virteņu skaits. Ja zvejas rīku izlikšanas ātrums ir 10 mezgli, auklai piestiprina trīs pārus slokšņu virteņu.

3.   Putnu atbaidīšanas auklu izmantošana

| 3.1. | Auklu piekar pie kārts, kas piestiprināta pie kuģa. Kārtij jābūt novietotai pēc iespējas augstāk, lai aukla sargātu ēsmu pietiekamā attālumā aiz kuģa un neiepītos zvejas rīkos. Lielāks kārts augstums nodrošina labāku ēsmas aizsardzību. Piemēram, novietojot kārti aptuveni 6 metru augstumā virs ūdens, ēsma tiks aizsargāta aptuveni 100 metru zonā. |
| --- | --- |

3.1.

Auklu piekar pie kārts, kas piestiprināta pie kuģa. Kārtij jābūt novietotai pēc iespējas augstāk, lai aukla sargātu ēsmu pietiekamā attālumā aiz kuģa un neiepītos zvejas rīkos. Lielāks kārts augstums nodrošina labāku ēsmas aizsardzību. Piemēram, novietojot kārti aptuveni 6 metru augstumā virs ūdens, ēsma tiks aizsargāta aptuveni 100 metru zonā.

| 3.2. | Putnu atbaidīšanas aukla jānovieto tā, lai slokšņu virtenes ūdenī slīdētu pāri āķiem ar ēsmu. |
| --- | --- |

3.2.

Putnu atbaidīšanas aukla jānovieto tā, lai slokšņu virtenes ūdenī slīdētu pāri āķiem ar ēsmu.

| 3.3. | Ir vēlama vairāku putnu atbaidīšanas auklu izmantošana, lai nodrošinātu vēl labāku ēsmas aizsardzību no putniem. |
| --- | --- |

3.3.

Ir vēlama vairāku putnu atbaidīšanas auklu izmantošana, lai nodrošinātu vēl labāku ēsmas aizsardzību no putniem.

| 3.4. | Tā kā auklas var pārtrūkt un sapīties, uz kuģa jābūt putnu atbaidīšanas rezerves auklām, lai varētu aizstāt bojātās auklas un nodrošinātu nepārtrauktu zvejas darbību. |
| --- | --- |

3.4.

Tā kā auklas var pārtrūkt un sapīties, uz kuģa jābūt putnu atbaidīšanas rezerves auklām, lai varētu aizstāt bojātās auklas un nodrošinātu nepārtrauktu zvejas darbību.

| 3.5. | Ja zvejnieki izmanto ēsmas izmešanas ierīci, jānodrošina putnu atbaidīšanas auklas un ierīces saskaņota izmantošana, nodrošinot to:






  a) | ka ēsmu ar minēto ierīci izmet tieši putnu atbaidīšanas auklas aizsargātajā zonā un |
| --- | --- | --- |

3.5.

Ja zvejnieki izmanto ēsmas izmešanas ierīci, jānodrošina putnu atbaidīšanas auklas un ierīces saskaņota izmantošana, nodrošinot to:

a)

ka ēsmu ar minēto ierīci izmet tieši putnu atbaidīšanas auklas aizsargātajā zonā un

| b) | ka izmanto divas putnu atbaidīšanas auklas, ja izmanto tādu ēsmas izmešanas ierīci, ar ko ēsmu iespējams izmest gan pie labā, gan pie kreisā borta. |
| --- | --- |

b)

ka izmanto divas putnu atbaidīšanas auklas, ja izmanto tādu ēsmas izmešanas ierīci, ar ko ēsmu iespējams izmest gan pie labā, gan pie kreisā borta.

| 3.6. | Zvejniekus rosina uzstādīt manuālas, elektriskas vai hidrauliskas vinčas, lai atvieglotu putnu atbaidīšanas auklu izlikšanu un satīšanu. |
| --- | --- |

3.6.

Zvejniekus rosina uzstādīt manuālas, elektriskas vai hidrauliskas vinčas, lai atvieglotu putnu atbaidīšanas auklu izlikšanu un satīšanu.

---

XIII PIELIKUMS

Kuģi, kas nodarbojas ar nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju Ziemeļatlantijā

| 1. | Komisija tūlīt informē dalībvalstis par kuģiem, kas peld ar tādu valstu karogiem, kuras nav līgumslēdzējas puses Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību zvejniecībā Ziemeļaustrumu Atlantijā (turpmāk “Konvencija”), un kas ir pamanīti veicam zvejas darbības NEAFC konvencijas apgabalā, un ko Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisija (NEAFC) ir iekļāvusi provizoriskā to kuģu sarakstā, kurus tur aizdomās par Konvencijas saistošo ieteikumu neievērošanu. Attiecībā uz šiem kuģiem piemēro šādus pasākumus:






  a) | ostā ienākušajiem kuģiem nedod atļauju tajā veikt izkraušanu vai pārkraušanu, un tos inspicē kompetentās iestādes. Šāda inspekcija ietver kuģa dokumentu, zvejas žurnālu, zvejas rīku, uz kuģa esošās nozvejas un citu, ar kuģa darbību Konvencijas apgabalā saistītu aspektu pārbaudi. Informāciju par minētās inspekcijas rezultātiem nekavējoties nosūta Komisijai; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija tūlīt informē dalībvalstis par kuģiem, kas peld ar tādu valstu karogiem, kuras nav līgumslēdzējas puses Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību zvejniecībā Ziemeļaustrumu Atlantijā (turpmāk “Konvencija”), un kas ir pamanīti veicam zvejas darbības NEAFC konvencijas apgabalā, un ko Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisija (NEAFC) ir iekļāvusi provizoriskā to kuģu sarakstā, kurus tur aizdomās par Konvencijas saistošo ieteikumu neievērošanu. Attiecībā uz šiem kuģiem piemēro šādus pasākumus:

a)

ostā ienākušajiem kuģiem nedod atļauju tajā veikt izkraušanu vai pārkraušanu, un tos inspicē kompetentās iestādes. Šāda inspekcija ietver kuģa dokumentu, zvejas žurnālu, zvejas rīku, uz kuģa esošās nozvejas un citu, ar kuģa darbību Konvencijas apgabalā saistītu aspektu pārbaudi. Informāciju par minētās inspekcijas rezultātiem nekavējoties nosūta Komisijai;

| b) | ar dalībvalsts karogu peldošiem zvejas kuģiem, apgādes kuģiem, degvielas uzpildes kuģiem, bāzes kuģiem un kravas kuģiem nav atļauts nekādā veidā palīdzēt kuģiem, kas ir minētajā sarakstā, kopīgi ar tiem veikt pārkraušanu vai iesaistīties ar tiem kopīgās zvejas darbībās; |
| --- | --- |

b)

ar dalībvalsts karogu peldošiem zvejas kuģiem, apgādes kuģiem, degvielas uzpildes kuģiem, bāzes kuģiem un kravas kuģiem nav atļauts nekādā veidā palīdzēt kuģiem, kas ir minētajā sarakstā, kopīgi ar tiem veikt pārkraušanu vai iesaistīties ar tiem kopīgās zvejas darbībās;

| c) | ostās šiem kuģiem nepiegādā krājumus un degvielu un nesniedz citus pakalpojumus. |
| --- | --- |

c)

ostās šiem kuģiem nepiegādā krājumus un degvielu un nesniedz citus pakalpojumus.

| 2. | Papildus 1.1. punktā minētajiem pasākumiem, kuģiem, kuru iesaistīšanās nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā ir apstiprināta (NNN kuģi), piemēro šādus pasākumus:






  a) | NNN kuģiem ir aizliegts ienākt Kopienas ostās; |
| --- | --- | --- |

2.

Papildus 1.1. punktā minētajiem pasākumiem, kuģiem, kuru iesaistīšanās nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā ir apstiprināta (NNN kuģi), piemēro šādus pasākumus:

a)

NNN kuģiem ir aizliegts ienākt Kopienas ostās;

| b) | NNN kuģiem nav atļauts zvejot Kopienas ūdeņos, un tos ir aizliegts fraktēt; |
| --- | --- |

b)

NNN kuģiem nav atļauts zvejot Kopienas ūdeņos, un tos ir aizliegts fraktēt;

| c) | aizliegts importēt zivis no NNN kuģiem; |
| --- | --- |

c)

aizliegts importēt zivis no NNN kuģiem;

| d) | dalībvalstis atsakās piešķirt savu karogu NNN kuģiem un mudina importētājus, pārvadātājus un citu saistīto jomu pārstāvjus atturēties no darījumiem ar šādiem kuģiem un no šādu kuģu nozvejoto zivju pārkraušanas. |
| --- | --- |

d)

dalībvalstis atsakās piešķirt savu karogu NNN kuģiem un mudina importētājus, pārvadātājus un citu saistīto jomu pārstāvjus atturēties no darījumiem ar šādiem kuģiem un no šādu kuģu nozvejoto zivju pārkraušanas.

| 3. | Kuģi, kas minēti 2. punktā, kā arī kuģi, kas ir Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas (NAFO) sastādītajā NNN kuģu sarakstā, ir uzskaitīti šā pielikuma papildinājumā. |
| --- | --- |

3.

Kuģi, kas minēti 2. punktā, kā arī kuģi, kas ir Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas (NAFO) sastādītajā NNN kuģu sarakstā, ir uzskaitīti šā pielikuma papildinājumā.

| 4. | Komisija groza NNN kuģu sarakstu, lai tas atbilstu NEAFC sastādītam NNN kuģu sarakstam, kā arī Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) sastādītam NNN kuģu sarakstam, tiklīdz NEAFC pieņem jaunu sarakstu. |
| --- | --- |

4.

Komisija groza NNN kuģu sarakstu, lai tas atbilstu NEAFC sastādītam NNN kuģu sarakstam, kā arī Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) sastādītam NNN kuģu sarakstam, tiklīdz NEAFC pieņem jaunu sarakstu.

XIII pielikuma papildinājums

Kuģi (norādot SJO numuru), kuru nodarbošanos ar nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju apstiprinājusi NEAFC un NAFO

| SJO (1) piešķirtais kuģa identifikācijas numurs | Kuģa nosaukums (2) | Karoga valsts (2) |
| --- | --- | --- |
| 7612321 | AVIOR | Gruzija |
| 8522030 | CARMEN | kādreiz – Gruzija |
| 7700104 | CEFEY | Krievija |
| 8422852 | DOLPHIN | Krievija |
| 8522119 | EVA | Gruzija |
| 7321374 | ENXEMBRE | Panama |
| 6719419 | GORILERO | Panama |
| 7332218 | IANNIS I | Panama |
| 8028424 | CLIFF | Kambodža |
| 8422838 | ISABELLA | kādreiz – Gruzija |
| 8522042 | JUANITA | kādreiz – Gruzija |
| 6614700 | KABOU | Gvinejas Republika, Konakri |
| 7385174 | MURTOSA | Togo |
| 8326319 | PAVLOVSK | Krievija |
| 8914221 | POLESTAR | Panama |
| 8522169 | ROSITA | kādreiz – Gruzija |
| 8421937 | NICOLAY CHUDOTVORETS | Krievija |
| 7347407 | SUNNY JANE | |
| 8606836 | ULLA | Gruzija |
| 7436533 | MARLIN | Gruzija |

SJO (1) piešķirtais kuģa identifikācijas numurs

Kuģa nosaukums (2)

Karoga valsts (2)

7612321

AVIOR

Gruzija

8522030

CARMEN

kādreiz – Gruzija

7700104

CEFEY

Krievija

8422852

DOLPHIN

Krievija

8522119

EVA

Gruzija

7321374

ENXEMBRE

Panama

6719419

GORILERO

Panama

7332218

IANNIS I

Panama

8028424

CLIFF

Kambodža

8422838

ISABELLA

kādreiz – Gruzija

8522042

JUANITA

kādreiz – Gruzija

6614700

KABOU

Gvinejas Republika, Konakri

7385174

MURTOSA

Togo

8326319

PAVLOVSK

Krievija

8914221

POLESTAR

Panama

8522169

ROSITA

kādreiz – Gruzija

8421937

NICOLAY CHUDOTVORETS

Krievija

7347407

SUNNY JANE

8606836

ULLA

Gruzija

7436533

MARLIN

Gruzija

---

(1)  Starptautiskā Jūrniecības organizācija.

(2)  Ziņas par kuģa nosaukuma un karoga valsts maiņu, kā arī papildu informācija par šiem kuģiem atrodama NEAFC tīmekļa vietnē www.NEAFC.org.

---

XIV PIELIKUMS

REZOLŪCIJA VVZK/31/2007/2,

AR KO VVZK APGABALĀ IZVEIDO ĢEOGRĀFISKUS APAKŠAPGABALUS

Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (VVZK)

ATZĪSTOT to, ka dati ir jāvāc, zvejniecība jāuzrauga un zvejas resursi jāizvērtē, dodot ģeogrāfiskas atsauces;

ATGĀDINOT Zinātniskās konsultatīvās komitejas (ZKK) un tās apakškomiteju centienus apzināt pareizas apakšapgabalu robežas VVZK apgabalā (FAO apgabals 37);

ŅEMOT VĒRĀ 2001. gadā notikušajā Komisijas 26. sanāksmē pieņemto lēmumu izveidot ģeogrāfiskus apakšapgabalus (ĢAA) VVZK apgabalā;

ŅEMOT VĒRĀ ZPK 9. sanāksmē pausto padomu;

IZVEIDO:

| 1. | Ģeogrāfiskus apakšapgabalus VVZK apgabalā, kā norādīts 1., 2. un 3. pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Ģeogrāfiskus apakšapgabalus VVZK apgabalā, kā norādīts 1., 2. un 3. pielikumā.

1. PIELIKUMS

VVZK ģeogrāfisko apakšapgabalu (ĢAA) karte

Image

2. PIELIKUMS

TABULA AR VVZK ĢEOGRĀFISKO APAKŠAPGABALU (ĢAA) NOSAUKUMIEM

| FAO apakšapgabals | IEDALĪJUMS PĒC FAO STATISTIKAS | ĢAA (ZPK 9. sanāksme) | ĢAA (2007) |
| --- | --- | --- | --- |
| RIETUMU APAKŠAPGABALS | 1.1. | BALEĀRU SALAS |

FAO apakšapgabals

IEDALĪJUMS PĒC FAO STATISTIKAS

ĢAA (ZPK 9. sanāksme)

ĢAA (2007)

RIETUMU APAKŠAPGABALS

1.1.

BALEĀRU SALAS

| 1.1. a) | ūdeņi, kas apskalo Baleāru salas |
| --- | --- |

1.1. a)

ūdeņi, kas apskalo Baleāru salas

| 5 | Baleāru salas |
| --- | --- |

5

Baleāru salas

| 1.1. b) | ūdeņi pie kontinentālās Spānijas krastiem |
| --- | --- |

1.1. b)

ūdeņi pie kontinentālās Spānijas krastiem

| 6 | Ziemeļspānija |
| --- | --- |

6

Ziemeļspānija

| 1.1. c) | ūdeņi pie Alžīrijas krastiem |
| --- | --- |

1.1. c)

ūdeņi pie Alžīrijas krastiem

| 4 | Alžīrija |
| --- | --- |

4

Alžīrija

| 1.1. d) | Alboranas jūra |
| --- | --- |

1.1. d)

Alboranas jūra

| 1 | Alboranas jūras ziemeļu daļa |
| --- | --- |

1

Alboranas jūras ziemeļu daļa

| 2 | Alboranas sala |
| --- | --- |

2

Alboranas sala

| 3 | Alboranas jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

3

Alboranas jūras dienvidu daļa

| 1.2. | LIONAS JŪRAS LĪCIS |
| --- | --- |

1.2.

LIONAS JŪRAS LĪCIS

| 1.2. e) | Lionas jūras līcis |
| --- | --- |

1.2. e)

Lionas jūras līcis

| 7 | Lionas jūras līcis |
| --- | --- |

7

Lionas jūras līcis

| 1.2. f) | ūdeņi pie Azūra krasta |
| --- | --- |

1.2. f)

ūdeņi pie Azūra krasta

| 7 | Lionas jūras līcis |
| --- | --- |

7

Lionas jūras līcis

| 1.3. | SARDĪNIJA |
| --- | --- |

1.3.

SARDĪNIJA

| 1.3. g) | ūdeņi, kas apskalo Korsiku |
| --- | --- |

1.3. g)

ūdeņi, kas apskalo Korsiku

| 8 | Korsikas sala |
| --- | --- |

8

Korsikas sala

| 1.3. h) | ūdeņi, kas apskalo Sardīniju |
| --- | --- |

1.3. h)

ūdeņi, kas apskalo Sardīniju

| 11 | Sardīnija |
| --- | --- |

11

Sardīnija

| 1.3. i) | ūdeņi, kas apskalo Sicīliju |
| --- | --- |

1.3. i)

ūdeņi, kas apskalo Sicīliju

| 10 | Tirēnu jūras dienvidu daļa un vidusdaļa |
| --- | --- |

10

Tirēnu jūras dienvidu daļa un vidusdaļa

| 1.3. j) | ūdeņi pie Itālijas kontinentālā šelfa |
| --- | --- |

1.3. j)

ūdeņi pie Itālijas kontinentālā šelfa

| 9 | Ligūrijas jūra un Tirēnu jūras ziemeļu daļa |
| --- | --- |

9

Ligūrijas jūra un Tirēnu jūras ziemeļu daļa

| 10 | Tirēnu jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

10

Tirēnu jūras dienvidu daļa

| 1.3. k) | ūdeņi, kas apskalo Ziemeļtunisiju |
| --- | --- |

1.3. k)

ūdeņi, kas apskalo Ziemeļtunisiju

| 12 | Ziemeļtunisija |
| --- | --- |

12

Ziemeļtunisija

VIDUSDAĻAS APAKŠAPGABALS

| 2.1. | ADRIJAS JŪRA |
| --- | --- |

2.1.

ADRIJAS JŪRA

| 2.1. a) | Adrijas jūras ziemeļu daļa un vidusdaļa |
| --- | --- |

2.1. a)

Adrijas jūras ziemeļu daļa un vidusdaļa

| 17 | Adrijas jūras ziemeļu daļa |
| --- | --- |

17

Adrijas jūras ziemeļu daļa

| 2.1. b) | Adrijas jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

2.1. b)

Adrijas jūras dienvidu daļa

| 18 | Adrijas jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

18

Adrijas jūras dienvidu daļa

| 2.2 | JONIJAS JŪRA |
| --- | --- |

2.2

JONIJAS JŪRA

| 2.2. c) | ūdeņi pie Itālijas dienvidaustrumu krastiem |
| --- | --- |

2.2. c)

ūdeņi pie Itālijas dienvidaustrumu krastiem

| 19 | Adrijas jūras rietumu daļa |
| --- | --- |

19

Adrijas jūras rietumu daļa

| 2.2. d) | ūdeņi pie Grieķijas rietumu krastiem |
| --- | --- |

2.2. d)

ūdeņi pie Grieķijas rietumu krastiem

| 20 | Jonijas jūras austrumu daļa |
| --- | --- |

20

Jonijas jūras austrumu daļa

| 2.2. e) | ūdeņi pie Sicīlijas un Maltas krastiem |
| --- | --- |

2.2. e)

ūdeņi pie Sicīlijas un Maltas krastiem

| 15 | Maltas sala |
| --- | --- |

15

Maltas sala

| 16 | Sicīlijas dienvidi |
| --- | --- |

16

Sicīlijas dienvidi

| 2.2. f) | Gabes jūras līcis un Hammameta jūras līcis |
| --- | --- |

2.2. f)

Gabes jūras līcis un Hammameta jūras līcis

| 13 | Hammameta jūras līcis |
| --- | --- |

13

Hammameta jūras līcis

| 14 | Gabes jūras līcis |
| --- | --- |

14

Gabes jūras līcis

| 2.2. g) | ūdeņi pie Lībijas |
| --- | --- |

2.2. g)

ūdeņi pie Lībijas

| 21 | Jonijas jūras dienvidi |
| --- | --- |

21

Jonijas jūras dienvidi

AUSTRUMU APAKŠAPGABALS

| 3.1. | EGEJAS JŪRA |
| --- | --- |

3.1.

EGEJAS JŪRA

| 3.1. a) | Egejas jūra |
| --- | --- |

3.1. a)

Egejas jūra

| 22 | Egejas jūra |
| --- | --- |

22

Egejas jūra

| 3.1. b) | ūdeņi, kas apskalo Krētu |
| --- | --- |

3.1. b)

ūdeņi, kas apskalo Krētu

| 23 | Krētas sala |
| --- | --- |

23

Krētas sala

| 3.2. | KIPRAS JŪRA |
| --- | --- |

3.2.

KIPRAS JŪRA

| 3.2. c) | ūdeņi, kas apskalo Kipru |
| --- | --- |

3.2. c)

ūdeņi, kas apskalo Kipru

| 25 | Kipras sala |
| --- | --- |

25

Kipras sala

| 3.2. d) | ūdeņi pie Turcijas dienvidu krastiem |
| --- | --- |

3.2. d)

ūdeņi pie Turcijas dienvidu krastiem

| 24 | Kipras jūras ziemeļu daļa |
| --- | --- |

24

Kipras jūras ziemeļu daļa

| 3.2. e) | Kipras jūras dienvidaustrumu daļa |
| --- | --- |

3.2. e)

Kipras jūras dienvidaustrumu daļa

| 27 | Kipras jūra |
| --- | --- |

27

Kipras jūra

| 3.2. f) | ūdeņi pie Ēģiptes krastiem |
| --- | --- |

3.2. f)

ūdeņi pie Ēģiptes krastiem

| 26 | Kipras jūras dienvidu daļa |
| --- | --- |

26

Kipras jūras dienvidu daļa

MELNĀ JŪRA

| 4.1. | MARMORA JŪRA |
| --- | --- |

4.1.

MARMORA JŪRA

| 4.1. | Marmora jūra |
| --- | --- |

4.1.

Marmora jūra

| 28 | Marmora jūra |
| --- | --- |

28

Marmora jūra

| 4.2. | MELNĀ JŪRA |
| --- | --- |

4.2.

MELNĀ JŪRA

| 4.2. | Melnā jūra |
| --- | --- |

4.2.

Melnā jūra

| 29 | Melnā jūra |
| --- | --- |

29

Melnā jūra

| 4.3. | AZOVAS JŪRA |
| --- | --- |

4.3.

AZOVAS JŪRA

| 4.3. | Azovas jūra |
| --- | --- |

4.3.

Azovas jūra

| 30 | Azovas jūra |
| --- | --- |

30

Azovas jūra

3. PIELIKUMS

Ģeogrāfiskās koordinātes VVZK ģeogrāfiskiem apakšapgabaliem (ĢAA)

| ĢAA | ROBEŽAS |
| --- | --- |
| 1 | Piekrastes līnija
  36o Z 5o 36' R
  36o Z 3o 20' R
  36o 05' Z 3o 20' R
  36o 05' Z 2o 40' R
  36o Z 2o 40' R
  36o Z 1o 30' R
  36o 30' Z 1o 30' R
  36o 30' Z 1o R
  37o 36' Z 1o R |
| 2 | 36o 05' Z 3o 20' R
  36o 05' Z 2o 40' R
  35o 45' Z 3o 20' R
  35o 45' Z 2o 40' R |
| 3 | Piekrastes līnija
  36o' Z 5o 36' R
  35o 49' Z 5o 36' R
  36o Z 3o 20' R
  35o 45' Z 3o 20' R
  35o 45' Z 2o 40' R
  36o Z 2o 40' R
  36o Z 1o 13' R
  Marokas un Alžīrijas robeža |
| 4 | Piekrastes līnija
  36o Z 1o 13' R
  36o Z 1o 30' R
  36o 30' Z 1o 30' R
  36o 30' Z 1oR
  37o Z 1oR
  37o Z 0o 30' A
  38o Z 0o 30' A
  38o Z 8o 30' A
  Alžīrijas un Tunisijas robeža
  Marokas un Alžīrijas robeža |
| 5 | 38oZ 0o 30' A
  39o30' Z 0o 30' A
  39o30' Z 1o 30' R
  40o Z 1o 30' A
  40o Z 2o A
  40o 30' Z 2o A
  40o 30' Z 6o A
  38o Z 6o A |
| 6 | Piekrastes līnija
  37o36' Z 1o R
  37o Z 1o R
  37o Z 0o 30' A
  39o 30' Z 0o 30' A
  39o 30' Z 1o 30' R
  40o Z 1o 30' A
  40o Z 2o A
  40o 30' Z 2o A
  40o 30' Z 6o A
  42o 30' Z 6o A
  42o 30' Z 3o 09' A |
| 7 | Piekrastes līnija
  42o 30' Z 3o 09' A
  42o 30' Z 6o A
  42o 30' Z 7o 30' A
  Francijas un Itālijas robeža |
| 8 | 42o 30' Z 6o A
  42o 30' Z 7o 30' A
  43o 15' Z 7o 30' A
  43o 15' Z 9o 45' A
  41o 18' Z 9o 45' A
  41o 18' Z 6o A |
| 9 | Piekrastes līnija
  Francijas un Itālijas robeža
  43o 15' Z 7o 30' A
  43o 15' Z 9o 45' A
  41o 18' Z 9o 45' A
  41o 18' Z 13o A |
| 10 | Krasta līnija (kas aptver arī Sicīlijas ziemeļdaļu)
  41o 18' Z 13o A
  41o 18' Z 11o A
  38o Z 11o A
  38o Z 12o 30' A |
| 11 | 41o 18' Z 6o A
  41o 18' Z 11o A
  38o 30' Z 11o A
  38o 30' Z 8o 30' A
  38o Z 8o 30' A
  38o Z 6o A |
| 12 | Piekrastes līnija
  Alžīrijas un Tunisijas robeža
  38o Z 8o 30' A
  38o 30' Z 8o 30' A
  38o 30' Z 11o A
  38o Z 11o A
  37o Z 12o A
  37o Z 11o 04' A |
| 13 | Piekrastes līnija
  37o Z 11o 04' A
  37o Z 12o A
  35o Z 13o 30' A
  35o Z 11o A |
| 14 | Piekrastes līnija
  35o Z 11o A
  35o Z 15o 18' A
  Tunisijas un Lībijas robeža |
| 15 | 36o 30' Z 13o 30' A
  35o Z 13o 30' A
  35o Z 15o 18' A
  36o 30' Z 15o 18' A |
| 16 | Piekrastes līnija
  38o Z 12o 30' A
  38o Z 11o A
  37o Z 12o A
  35o Z 13o 30' A
  36o 30' Z 13o 30' A
  36o 30' Z 15o 18' A
  37o Z 15o 18' A |
| 17 | Krasta līnijas (abas puses)
  41o 55' Z 15o 08' A
  Horvātijas un Melnkalnes robeža |
| 18 | Piekrastes līnija
  41o 55' Z 15o 08' A
  40o 04' Z 18o 29' A
  Horvātijas un Melnkalnes robeža
  Albānijas un Grieķijas robeža |
| 19 | Krasta līnija (kas aptver arī Sicīlijas austrumdaļu)
  40o 04' Z 18o 29' A
  37o Z 15o 18' A
  35o Z 15o 18' A
  35o Z 19o 10' A
  39o 58' Z 19o 10' A |
| 20 | Piekrastes līnija
  Albānijas un Grieķijas robeža
  39o 58' Z 19o 10' A
  35o Z 19o 10' A
  35o Z 23o A
  36o 30' Z 23o A |
| 21 | Piekrastes līnija
  Tunisijas un Lībijas robeža
  35o Z 15o 18' A
  35o Z 23o A
  34o Z 23o A
  34o Z 25o 09' A
  Lībijas un Ēģiptes robeža |
| 22 | Piekrastes līnija
  36o 30' Z 23o A
  36o Z 23o A
  36o Z 26o 30' A
  34o Z 26o 30' A
  34o Z 29o A
  36o 43' Z 29o A |
| 23 | 36o Z 23o A
  36o Z 26o 30' A
  34o Z 26o 30' A
  34o Z 23o A |
| 24 | Piekrastes līnija
  36o 43' Z 29o A
  34o Z 29o A
  34o Z 32o A
  35o 47' Z 32o A
  35o 47' Z 35o A
  Turcijas un Sīrijas robeža |
| 25 | 35o 47' Z 32o A
  34o Z 32o A
  34o Z 35o A
  35o 47' Z 35o A |
| 26 | Piekrastes līnija
  Lībijas un Ēģiptes robeža
  34o Z 25o 09' A
  34o Z 34o 13' A
  Ēģiptes un Gazas joslas robeža |
| 27 | Piekrastes līnija
  Ēģiptes un Gazas joslas robeža
  34o Z 34o 13' A
  35o Z 35o A
  34o 47' Z 35o A
  Turcijas un Sīrijas robeža |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

ĢAA

ROBEŽAS

1

Piekrastes līnija

36o Z 5o 36' R

36o Z 3o 20' R

36o 05' Z 3o 20' R

36o 05' Z 2o 40' R

36o Z 2o 40' R

36o Z 1o 30' R

36o 30' Z 1o 30' R

36o 30' Z 1o R

37o 36' Z 1o R

2

36o 05' Z 3o 20' R

36o 05' Z 2o 40' R

35o 45' Z 3o 20' R

35o 45' Z 2o 40' R

3

Piekrastes līnija

36o' Z 5o 36' R

35o 49' Z 5o 36' R

36o Z 3o 20' R

35o 45' Z 3o 20' R

35o 45' Z 2o 40' R

36o Z 2o 40' R

36o Z 1o 13' R

Marokas un Alžīrijas robeža

4

Piekrastes līnija

36o Z 1o 13' R

36o Z 1o 30' R

36o 30' Z 1o 30' R

36o 30' Z 1oR

37o Z 1oR

37o Z 0o 30' A

38o Z 0o 30' A

38o Z 8o 30' A

Alžīrijas un Tunisijas robeža

Marokas un Alžīrijas robeža

5

38oZ 0o 30' A

39o30' Z 0o 30' A

39o30' Z 1o 30' R

40o Z 1o 30' A

40o Z 2o A

40o 30' Z 2o A

40o 30' Z 6o A

38o Z 6o A

6

Piekrastes līnija

37o36' Z 1o R

37o Z 1o R

37o Z 0o 30' A

39o 30' Z 0o 30' A

39o 30' Z 1o 30' R

40o Z 1o 30' A

40o Z 2o A

40o 30' Z 2o A

40o 30' Z 6o A

42o 30' Z 6o A

42o 30' Z 3o 09' A

7

Piekrastes līnija

42o 30' Z 3o 09' A

42o 30' Z 6o A

42o 30' Z 7o 30' A

Francijas un Itālijas robeža

8

42o 30' Z 6o A

42o 30' Z 7o 30' A

43o 15' Z 7o 30' A

43o 15' Z 9o 45' A

41o 18' Z 9o 45' A

41o 18' Z 6o A

9

Piekrastes līnija

Francijas un Itālijas robeža

43o 15' Z 7o 30' A

43o 15' Z 9o 45' A

41o 18' Z 9o 45' A

41o 18' Z 13o A

10

Krasta līnija (kas aptver arī Sicīlijas ziemeļdaļu)

41o 18' Z 13o A

41o 18' Z 11o A

38o Z 11o A

38o Z 12o 30' A

11

41o 18' Z 6o A

41o 18' Z 11o A

38o 30' Z 11o A

38o 30' Z 8o 30' A

38o Z 8o 30' A

38o Z 6o A

12

Piekrastes līnija

Alžīrijas un Tunisijas robeža

38o Z 8o 30' A

38o 30' Z 8o 30' A

38o 30' Z 11o A

38o Z 11o A

37o Z 12o A

37o Z 11o 04' A

13

Piekrastes līnija

37o Z 11o 04' A

37o Z 12o A

35o Z 13o 30' A

35o Z 11o A

14

Piekrastes līnija

35o Z 11o A

35o Z 15o 18' A

Tunisijas un Lībijas robeža

15

36o 30' Z 13o 30' A

35o Z 13o 30' A

35o Z 15o 18' A

36o 30' Z 15o 18' A

16

Piekrastes līnija

38o Z 12o 30' A

38o Z 11o A

37o Z 12o A

35o Z 13o 30' A

36o 30' Z 13o 30' A

36o 30' Z 15o 18' A

37o Z 15o 18' A

17

Krasta līnijas (abas puses)

41o 55' Z 15o 08' A

Horvātijas un Melnkalnes robeža

18

Piekrastes līnija

41o 55' Z 15o 08' A

40o 04' Z 18o 29' A

Horvātijas un Melnkalnes robeža

Albānijas un Grieķijas robeža

19

Krasta līnija (kas aptver arī Sicīlijas austrumdaļu)

40o 04' Z 18o 29' A

37o Z 15o 18' A

35o Z 15o 18' A

35o Z 19o 10' A

39o 58' Z 19o 10' A

20

Piekrastes līnija

Albānijas un Grieķijas robeža

39o 58' Z 19o 10' A

35o Z 19o 10' A

35o Z 23o A

36o 30' Z 23o A

21

Piekrastes līnija

Tunisijas un Lībijas robeža

35o Z 15o 18' A

35o Z 23o A

34o Z 23o A

34o Z 25o 09' A

Lībijas un Ēģiptes robeža

22

Piekrastes līnija

36o 30' Z 23o A

36o Z 23o A

36o Z 26o 30' A

34o Z 26o 30' A

34o Z 29o A

36o 43' Z 29o A

23

36o Z 23o A

36o Z 26o 30' A

34o Z 26o 30' A

34o Z 23o A

24

Piekrastes līnija

36o 43' Z 29o A

34o Z 29o A

34o Z 32o A

35o 47' Z 32o A

35o 47' Z 35o A

Turcijas un Sīrijas robeža

25

35o 47' Z 32o A

34o Z 32o A

34o Z 35o A

35o 47' Z 35o A

26

Piekrastes līnija

Lībijas un Ēģiptes robeža

34o Z 25o 09' A

34o Z 34o 13' A

Ēģiptes un Gazas joslas robeža

27

Piekrastes līnija

Ēģiptes un Gazas joslas robeža

34o Z 34o 13' A

35o Z 35o A

34o 47' Z 35o A

Turcijas un Sīrijas robeža

28

29

30

---