# Europeiska unionens C 19/21 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 19 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången21 januari 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 19

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången21 januari 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | 109:e plenarsessionen den 3–4 december 2014 |
| 2015/C 019/01 | Resolution från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen – en investeringsplan för Europa | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 109:e plenarsessionen den 3–4 december 2014 |
| 2015/C 019/02 | Yttrande från Regionkommittén – Främjande av kvaliteten på de offentliga utgifterna i frågor som omfattas av EU-åtgärder | 4 |
| 2015/C 019/03 | Yttrande från Regionkommittén – Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 9 |
| 2015/C 019/04 | Yttrande från Regionkommittén – Industripolitiska paketet | 15 |
| 2015/C 019/05 | Yttrande från Regionkommittén – Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt | 24 |
| 2015/C 019/06 | Yttrande från Regionkommittén – Effektiva, tillgängliga och anpassningsbara sjukvårdssystem | 28 |
| 2015/C 019/07 | Yttrande från Regionkommittén – En makroregional EU-strategi för Alpområdet | 32 |
| 2015/C 019/08 | Yttrande från Regionkommittén – Informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodalt resande | 36 |
| 2015/C 019/09 | Yttrande från Regionkommittén – Att återförena EU med medborgarna: Mer och bättre kommunikation på lokal nivå | 40 |
| 2015/C 019/10 | Yttrande från Regionkommittén – Grannskapspolitiken vid ett vägskäl: Genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken 2013 | 45 |
| 2015/C 019/11 | Yttrande från Regionkommittén – EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar | 50 |
| 2015/C 019/12 | Yttrande från Regionkommittén – Insatserna för att främja genuin solidaritet för en verklig EU-migrationspolitik | 54 |
| 2015/C 019/13 | Yttrande från Regionkommittén – Vikten av ett mer sammanlänkat Europa, med fokus på IKT-sektorns stora potential som källa till tillväxt | 59 |
| 2015/C 019/14 | Yttrande från Regionkommittén – Internetpolitik och förvaltning av internet | 65 |
| 2015/C 019/15 | Yttrande från Regionkommittén – Europeisk film i den digitala tidsåldern | 70 |
| 2015/C 019/16 | Yttrande från Regionkommittén – Erkännande av färdigheter och kompetens som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande | 75 |
| 2015/C 019/17 | Yttrande från Regionkommittén – M-hälsa | 80 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

109:e plenarsessionen den 3–4 december 2014

2015/C 019/01

Resolution från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen – en investeringsplan för Europa

1

YTTRANDEN

Regionkommittén

109:e plenarsessionen den 3–4 december 2014

2015/C 019/02

Yttrande från Regionkommittén – Främjande av kvaliteten på de offentliga utgifterna i frågor som omfattas av EU-åtgärder

4

2015/C 019/03

Yttrande från Regionkommittén – Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

9

2015/C 019/04

Yttrande från Regionkommittén – Industripolitiska paketet

15

2015/C 019/05

Yttrande från Regionkommittén – Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt

24

2015/C 019/06

Yttrande från Regionkommittén – Effektiva, tillgängliga och anpassningsbara sjukvårdssystem

28

2015/C 019/07

Yttrande från Regionkommittén – En makroregional EU-strategi för Alpområdet

32

2015/C 019/08

Yttrande från Regionkommittén – Informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodalt resande

36

2015/C 019/09

Yttrande från Regionkommittén – Att återförena EU med medborgarna: Mer och bättre kommunikation på lokal nivå

40

2015/C 019/10

Yttrande från Regionkommittén – Grannskapspolitiken vid ett vägskäl: Genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken 2013

45

2015/C 019/11

Yttrande från Regionkommittén – EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar

50

2015/C 019/12

Yttrande från Regionkommittén – Insatserna för att främja genuin solidaritet för en verklig EU-migrationspolitik

54

2015/C 019/13

Yttrande från Regionkommittén – Vikten av ett mer sammanlänkat Europa, med fokus på IKT-sektorns stora potential som källa till tillväxt

59

2015/C 019/14

Yttrande från Regionkommittén – Internetpolitik och förvaltning av internet

65

2015/C 019/15

Yttrande från Regionkommittén – Europeisk film i den digitala tidsåldern

70

2015/C 019/16

Yttrande från Regionkommittén – Erkännande av färdigheter och kompetens som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande

75

2015/C 019/17

Yttrande från Regionkommittén – M-hälsa

80

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| 2015/C 019/18 | Yttrande från Regionkommittén – Paketet om ekologisk produktion | 84 |

III   Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

2015/C 019/18

Yttrande från Regionkommittén – Paketet om ekologisk produktion

84

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

109:e plenarsessionen den 3–4 december 2014

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/1

---

Resolution från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen – en investeringsplan för Europa”

(2015/C 019/01)

REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”En investeringsplan för Europa”.

| 1. | Regionkommittén välkomnar att den nya kommissionen har satt investeringar i tillväxt och sysselsättning i centrum för sin agenda, och framhåller att kommittén är villig att samarbeta med EU-institutionerna, särskilt kommissionen och Europeiska investeringsbanken, för att säkerställa det politiska ansvarstagande som krävs för att planen, där ökade investeringar kombineras med strukturreformer, ska bli en framgång. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar att den nya kommissionen har satt investeringar i tillväxt och sysselsättning i centrum för sin agenda, och framhåller att kommittén är villig att samarbeta med EU-institutionerna, särskilt kommissionen och Europeiska investeringsbanken, för att säkerställa det politiska ansvarstagande som krävs för att planen, där ökade investeringar kombineras med strukturreformer, ska bli en framgång.

| 2. | Kommittén välkomnar att man i den föreslagna investeringsplanen erkänner den roll som de lokala och regionala myndigheterna kommer att spela när det gäller att öka investeringarna för sysselsättning och tillväxt, med tanke på att myndigheterna på nivåerna under den nationella stod för ca 55 % av de totala offentliga investeringarna i EU-28 under 2013 (1). |
| --- | --- |

2.

Kommittén välkomnar att man i den föreslagna investeringsplanen erkänner den roll som de lokala och regionala myndigheterna kommer att spela när det gäller att öka investeringarna för sysselsättning och tillväxt, med tanke på att myndigheterna på nivåerna under den nationella stod för ca 55 % av de totala offentliga investeringarna i EU-28 under 2013 (1).

| 3. | ReK välkomnar kommissionens erkännande av de rådande kraftiga underinvesteringarna. Investeringsnivåerna är för närvarande 230–370 miljarder euro per år lägre än genomsnittligt. |
| --- | --- |

3.

ReK välkomnar kommissionens erkännande av de rådande kraftiga underinvesteringarna. Investeringsnivåerna är för närvarande 230–370 miljarder euro per år lägre än genomsnittligt.

| 4. | Investeringsplanen bör utgöra startskottet till en bredare EU-investeringsstrategi som är nära kopplad till översynen av Europa 2020-strategin och sammanlänkad med avlägsnandet av regleringsbördor. |
| --- | --- |

4.

Investeringsplanen bör utgöra startskottet till en bredare EU-investeringsstrategi som är nära kopplad till översynen av Europa 2020-strategin och sammanlänkad med avlägsnandet av regleringsbördor.

| 5. | Investeringstakten per medlemsstat bör användas som ett kriterium i den makroekonomiska övervakningen. |
| --- | --- |

5.

Investeringstakten per medlemsstat bör användas som ett kriterium i den makroekonomiska övervakningen.

Frigörande av finansieringsresurser för att främja investeringar på EU-nivå samt nationell och regional nivå

| 6. | Offentliga investeringar måste vara förenliga med den offentliga skuldens hållbarhet. Offentliga investeringar av hög kvalitet utgör en stimulans och ofta en förutsättning för privata investeringar, och nylanseringen av dem bör syfta till att skapa avkastningseffekter som medför en minskning av skulden i förhållande till BNP. |
| --- | --- |

6.

Offentliga investeringar måste vara förenliga med den offentliga skuldens hållbarhet. Offentliga investeringar av hög kvalitet utgör en stimulans och ofta en förutsättning för privata investeringar, och nylanseringen av dem bör syfta till att skapa avkastningseffekter som medför en minskning av skulden i förhållande till BNP.

| 7. | Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna samt de regionala och lokala myndigheterna att reagera positivt på uppmaningen till frivilligt deltagande i Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén uppmanar medlemsstaterna samt de regionala och lokala myndigheterna att reagera positivt på uppmaningen till frivilligt deltagande i Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi).

| 8. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens förslag om att offentliga investeringar som stöder projekt inom Efsi ska undantas från underskottsberäkningarna enligt stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

8.

Kommittén ställer sig bakom kommissionens förslag om att offentliga investeringar som stöder projekt inom Efsi ska undantas från underskottsberäkningarna enligt stabilitets- och tillväxtpakten.

| 9. | Vi anser att detta undantag är i linje med Regionkommitténs rekommendation om att den nationella medfinansieringen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska undantas från underskottsberäkningar i stabilitets- och tillväxtpakten, och vi ber därför kommissionen att bedöma om förslaget går att genomföra. |
| --- | --- |

9.

Vi anser att detta undantag är i linje med Regionkommitténs rekommendation om att den nationella medfinansieringen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska undantas från underskottsberäkningar i stabilitets- och tillväxtpakten, och vi ber därför kommissionen att bedöma om förslaget går att genomföra.

| 10. | ReK instämmer i kommissionens bedömning att utan de regionala myndigheternas finansiella och projektbaserade deltagande kommer investeringsplanen inte att ge de lämpliga hävstångseffekterna i realekonomin. |
| --- | --- |

10.

ReK instämmer i kommissionens bedömning att utan de regionala myndigheternas finansiella och projektbaserade deltagande kommer investeringsplanen inte att ge de lämpliga hävstångseffekterna i realekonomin.

| 11. | Kommittén ifrågasätter huruvida det planerade hävstångsmåttet på 1:15 kan uppnås i hela EU med hänsyn till att vissa mindre utvecklade regioner saknar en stabil privat sektor som skulle kunna ge projekt ytterligare finansiering. |
| --- | --- |

11.

Kommittén ifrågasätter huruvida det planerade hävstångsmåttet på 1:15 kan uppnås i hela EU med hänsyn till att vissa mindre utvecklade regioner saknar en stabil privat sektor som skulle kunna ge projekt ytterligare finansiering.

| 12. | ReK välkomnar kommissionens tillkännagivande att den nya Europeiska fonden för strategiska investeringar kommer att inrättas vid sidan av de europeiska strukturella investeringsfonderna. ReK understryker att eventuella överlappningar mellan Europeiska fonden för strategiska investeringar och de europeiska strukturella investeringsfonderna måste undvikas och begär klargöranden om samverkanseffekterna mellan de båda fonderna, bl.a. om användningen av finansieringsinstrumenten. |
| --- | --- |

12.

ReK välkomnar kommissionens tillkännagivande att den nya Europeiska fonden för strategiska investeringar kommer att inrättas vid sidan av de europeiska strukturella investeringsfonderna. ReK understryker att eventuella överlappningar mellan Europeiska fonden för strategiska investeringar och de europeiska strukturella investeringsfonderna måste undvikas och begär klargöranden om samverkanseffekterna mellan de båda fonderna, bl.a. om användningen av finansieringsinstrumenten.

| 13. | Kommittén betonar att småskaliga projekt som bidrar till att skapa arbetstillfällen på lokal nivå måste göras tillgängliga och framhåller behovet av en balanserad plan för investeringar i stads- och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

13.

Kommittén betonar att småskaliga projekt som bidrar till att skapa arbetstillfällen på lokal nivå måste göras tillgängliga och framhåller behovet av en balanserad plan för investeringar i stads- och landsbygdsområden.

| 14. | Detta paket får inte ha någon negativ inverkan på projekt som inletts eller planeras inom de befintliga Cosme- och Horisont 2020-programmen. |
| --- | --- |

14.

Detta paket får inte ha någon negativ inverkan på projekt som inletts eller planeras inom de befintliga Cosme- och Horisont 2020-programmen.

| 15. | Kapitalinjektioner bör inte bara inriktas på kvantitativa hävstångseffekter i allmänhet, utan också på kvalitativa investeringar på områden såsom utbildning, forskning, transporter, infrastruktur, hälsa, energieffektivitet och hållbar utveckling, vilka ökar tillväxtpotentialen. |
| --- | --- |

15.

Kapitalinjektioner bör inte bara inriktas på kvantitativa hävstångseffekter i allmänhet, utan också på kvalitativa investeringar på områden såsom utbildning, forskning, transporter, infrastruktur, hälsa, energieffektivitet och hållbar utveckling, vilka ökar tillväxtpotentialen.

Lokala och regionala myndigheter som centrala aktörer för att matcha finansiering med viktiga investeringsprojekt

| 16. | Regionkommittén välkomnar kommissionens avsikt att samarbeta med alla offentliga och privata berörda parter på regional nivå för att underlätta viktiga investeringsprojekt och säkerställa deras tillgång till lämpliga finansieringskällor. Offentlig-privata partnerskap skulle kunna leverera konkurrenskraft, men behöver väldefinierade områden och fastställda mål. Vi uppmanar kommissionen att kräva öppenhet av medlemsstaterna när de väljer ut projekt samt att de involverar de regionala och lokala myndigheterna i denna process. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén välkomnar kommissionens avsikt att samarbeta med alla offentliga och privata berörda parter på regional nivå för att underlätta viktiga investeringsprojekt och säkerställa deras tillgång till lämpliga finansieringskällor. Offentlig-privata partnerskap skulle kunna leverera konkurrenskraft, men behöver väldefinierade områden och fastställda mål. Vi uppmanar kommissionen att kräva öppenhet av medlemsstaterna när de väljer ut projekt samt att de involverar de regionala och lokala myndigheterna i denna process.

| 17. | De nationella och regionala utvecklingsbankerna måste göras mer delaktiga i genomförandet av investeringspaketet. |
| --- | --- |

17.

De nationella och regionala utvecklingsbankerna måste göras mer delaktiga i genomförandet av investeringspaketet.

| 18. | OECD:s principer för offentliga investeringar bör beaktas när de planerade investeringsprojekten bedöms. |
| --- | --- |

18.

OECD:s principer för offentliga investeringar bör beaktas när de planerade investeringsprojekten bedöms.

| 19. | Regionkommittén stöder idén om en enda kontaktpunkt, ett centrum för investeringsrådgivning för att garantera en europeisk prioriteringsordning. Vi framhåller de lokala och regional myndigheternas kapacitet att samarbeta med projektansvariga, investerare och offentliga förvaltningsmyndigheter för att främja viktiga investeringsprojekt och se till att rätt projekt får tillgång till lämpliga finansieringskällor. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén stöder idén om en enda kontaktpunkt, ett centrum för investeringsrådgivning för att garantera en europeisk prioriteringsordning. Vi framhåller de lokala och regional myndigheternas kapacitet att samarbeta med projektansvariga, investerare och offentliga förvaltningsmyndigheter för att främja viktiga investeringsprojekt och se till att rätt projekt får tillgång till lämpliga finansieringskällor.

| 20. | Kommittén välkomnar planens initiativ om att stödja riskkapital för små och medelstora företag. Eftersom det är känt att små och medelstora företag är mest sårbara i tider av ekonomisk och finansiell instabilitet, bör stödet emellertid garanteras fullt ut av EIB och inte prissättas på marknadsvillkor. Kommittén betonar att riskkapitalstödet även måste vara tillgängligt för småföretag och mikroföretag och är oroad för att den breda definitionen av medelstora börsnoterade företag kan leda till att stödet mest gynnar de större företagen av denna typ. |
| --- | --- |

20.

Kommittén välkomnar planens initiativ om att stödja riskkapital för små och medelstora företag. Eftersom det är känt att små och medelstora företag är mest sårbara i tider av ekonomisk och finansiell instabilitet, bör stödet emellertid garanteras fullt ut av EIB och inte prissättas på marknadsvillkor. Kommittén betonar att riskkapitalstödet även måste vara tillgängligt för småföretag och mikroföretag och är oroad för att den breda definitionen av medelstora börsnoterade företag kan leda till att stödet mest gynnar de större företagen av denna typ.

| 21. | Vi stöder initiativet om att organisera ”Investera i Europa-seminarier” på regional nivå och bekräftar att vi gärna bidrar med vår sakkunskap för att de ska bli framgångsrika. |
| --- | --- |

21.

Vi stöder initiativet om att organisera ”Investera i Europa-seminarier” på regional nivå och bekräftar att vi gärna bidrar med vår sakkunskap för att de ska bli framgångsrika.

En effektivare miljö för offentliga förvaltningar när de genomför investeringar

| 22. | Regionkommittén understryker att lokala och regionala förvaltningars kapacitet och kvalitet när det gäller att identifiera och förbereda lämpliga projekt ofta är det största hindret för ökade privata investeringar. Lokala och regionala myndigheter kan komma att drabbas av extra finansiella och administrativa bördor under planens genomförandefas. Det är viktigt att man arbetar tillsammans med lokala och regionala myndigheter för att kartlägga regleringshinder och andra hinder, med tanke på att det är de lokala och regionala myndigheterna som genomför omkring 70 % av EU:s beslut. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén understryker att lokala och regionala förvaltningars kapacitet och kvalitet när det gäller att identifiera och förbereda lämpliga projekt ofta är det största hindret för ökade privata investeringar. Lokala och regionala myndigheter kan komma att drabbas av extra finansiella och administrativa bördor under planens genomförandefas. Det är viktigt att man arbetar tillsammans med lokala och regionala myndigheter för att kartlägga regleringshinder och andra hinder, med tanke på att det är de lokala och regionala myndigheterna som genomför omkring 70 % av EU:s beslut.

| 23. | Vi understryker därför att det behövs mer riktat tekniskt stöd för att understödja de lokala och regionala offentliga förvaltningarnas administrativa kapacitet så att de effektivt kan klara av strukturreformer som syftar till att förbättra investeringsklimatet. |
| --- | --- |

23.

Vi understryker därför att det behövs mer riktat tekniskt stöd för att understödja de lokala och regionala offentliga förvaltningarnas administrativa kapacitet så att de effektivt kan klara av strukturreformer som syftar till att förbättra investeringsklimatet.

| 24. | ReK förespråkar förenklade förfaranden som gör det möjligt att godkänna projekt i tid för att undvika förseningar i genomförandet av planen. |
| --- | --- |

24.

ReK förespråkar förenklade förfaranden som gör det möjligt att godkänna projekt i tid för att undvika förseningar i genomförandet av planen.

| 25. | Kommittén instämmer i att ett effektivt införlivande i god tid av EU:s regler om offentlig upphandling, inklusive om innovativa partnerskap och främjande av e-upphandlingsverktyg, kommer att förbättra förutsättningarna för investeringar. Här vill vi understryka att många upphandlande myndigheter i dag inte har möjlighet att ta emot elektroniska fakturor och att en rad medlemsstater därför bör satsa på att utveckla lämpliga it-system och komma med lösningar för åtgärda denna brist. |
| --- | --- |

25.

Kommittén instämmer i att ett effektivt införlivande i god tid av EU:s regler om offentlig upphandling, inklusive om innovativa partnerskap och främjande av e-upphandlingsverktyg, kommer att förbättra förutsättningarna för investeringar. Här vill vi understryka att många upphandlande myndigheter i dag inte har möjlighet att ta emot elektroniska fakturor och att en rad medlemsstater därför bör satsa på att utveckla lämpliga it-system och komma med lösningar för åtgärda denna brist.

| 26. | ReK åtar sig att ge sitt bidrag till förslaget till förordning om genomförande av investeringsplanen, som väntas antas av kommissionen i januari 2015. |
| --- | --- |

26.

ReK åtar sig att ge sitt bidrag till förslaget till förordning om genomförande av investeringsplanen, som väntas antas av kommissionen i januari 2015.

| 27. | Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att vidarebefordra denna resolution till Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen samt till Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att vidarebefordra denna resolution till Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen samt till Europeiska rådets ordförande.

Bryssel den 4 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning, COM(2014) 473.

1

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

109:e plenarsessionen den 3–4 december 2014

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/4

---

Yttrande från Regionkommittén – ”Främjande av kvaliteten på de offentliga utgifterna i frågor som omfattas av EU-åtgärder”

(2015/C 019/02)

| Föredragande | Catiuscia Marini (IT–PES), regionpresident i Umbrien |
| --- | --- |
| Referensdokument | |

Föredragande

Catiuscia Marini (IT–PES), regionpresident i Umbrien

Referensdokument

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén understryker att den rådande finansiella, ekonomiska och sociala krisen i grunden har förändrat förutsättningarna för finansieringen av realekonomin. Mot denna bakgrund blir det allt viktigare med stöd till både offentliga och privata långsiktiga investeringar. Offentliga investeringar kan inte enbart vara en stimulans för privata investeringar utan också en förutsättning för dem, eftersom de kan bidra till att de rätta strukturella förhållandena för ekonomin uppstår i en viss region och eftersom de kan fungera kontracykliskt när det råder ogynnsamma ekonomiska villkor. Vid sidan av att utgöra ett komplement till privata investeringar kan offentliga investeringar också syfta till att förverkliga mål av allmänt intresse på olika områden (t.ex. utbildning, forskning, infrastruktur, hälsa och miljö) där offentliga insatser behövs för att de privata investeringsmönstren inte överensstämmer med den större samhällsnyttan. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén understryker att den rådande finansiella, ekonomiska och sociala krisen i grunden har förändrat förutsättningarna för finansieringen av realekonomin. Mot denna bakgrund blir det allt viktigare med stöd till både offentliga och privata långsiktiga investeringar. Offentliga investeringar kan inte enbart vara en stimulans för privata investeringar utan också en förutsättning för dem, eftersom de kan bidra till att de rätta strukturella förhållandena för ekonomin uppstår i en viss region och eftersom de kan fungera kontracykliskt när det råder ogynnsamma ekonomiska villkor. Vid sidan av att utgöra ett komplement till privata investeringar kan offentliga investeringar också syfta till att förverkliga mål av allmänt intresse på olika områden (t.ex. utbildning, forskning, infrastruktur, hälsa och miljö) där offentliga insatser behövs för att de privata investeringsmönstren inte överensstämmer med den större samhällsnyttan.

| 2. | ReK konstaterar att direktinvesteringarna internationellt ökar i en nästan tvåsiffrig takt (1), men att de privata investeringarna i EU samtidigt är på tillbakagång. Samtidigt ger de för närvarande ytterst låga realräntorna begränsade incitament åt den privata sektorn att stödja offentliga investeringar på kort sikt. Det är därför viktigt att skapa gynnsamma villkor som stimulerar privata investeringar samtidigt som man ökar nivån på de offentliga investeringarna samt deras kvalitet och effektivitet, och därigenom kompenserar för den bristande privata efterfrågan med hjälp av offentlig efterfrågan. |
| --- | --- |

2.

ReK konstaterar att direktinvesteringarna internationellt ökar i en nästan tvåsiffrig takt (1), men att de privata investeringarna i EU samtidigt är på tillbakagång. Samtidigt ger de för närvarande ytterst låga realräntorna begränsade incitament åt den privata sektorn att stödja offentliga investeringar på kort sikt. Det är därför viktigt att skapa gynnsamma villkor som stimulerar privata investeringar samtidigt som man ökar nivån på de offentliga investeringarna samt deras kvalitet och effektivitet, och därigenom kompenserar för den bristande privata efterfrågan med hjälp av offentlig efterfrågan.

| 3. | Enligt IMF:s utsikter för världsekonomin (World Economic Outlook) från oktober 2014 (2) finns det starka skäl att öka de offentliga infrastrukturinvesteringarna i ekonomier med tydligt identifierade infrastrukturbehov och effektiva offentliga investeringsprocesser, med en avmattning i ekonomin och en ackommoderande penningpolitik. |
| --- | --- |

3.

Enligt IMF:s utsikter för världsekonomin (World Economic Outlook) från oktober 2014 (2) finns det starka skäl att öka de offentliga infrastrukturinvesteringarna i ekonomier med tydligt identifierade infrastrukturbehov och effektiva offentliga investeringsprocesser, med en avmattning i ekonomin och en ackommoderande penningpolitik.

| 4. | Vi framhåller att de offentliga investeringarna inom Europeiska unionen minskade med 20 % i reala termer mellan 2008 och 2013. Tendensen med minskade offentliga investeringar inleddes före krisen och har sedan dess förvärrats betydligt. Under krisen inskränktes de offentliga investeringarna ännu mer av offentliga ingrepp för återkapitalisering av banker, som framför allt tvingades ta i tu med konsekvenserna av privata överinvesteringar i fastigheter i en rad euroländer. Enligt kommissionens senaste prognoser för 2013 och 2014 kommer de offentliga investeringarna i EU-27 att nå historiskt låga nivåer under 2014, vilket redan var fallet för den privata sektorn 2013 (3). |
| --- | --- |

4.

Vi framhåller att de offentliga investeringarna inom Europeiska unionen minskade med 20 % i reala termer mellan 2008 och 2013. Tendensen med minskade offentliga investeringar inleddes före krisen och har sedan dess förvärrats betydligt. Under krisen inskränktes de offentliga investeringarna ännu mer av offentliga ingrepp för återkapitalisering av banker, som framför allt tvingades ta i tu med konsekvenserna av privata överinvesteringar i fastigheter i en rad euroländer. Enligt kommissionens senaste prognoser för 2013 och 2014 kommer de offentliga investeringarna i EU-27 att nå historiskt låga nivåer under 2014, vilket redan var fallet för den privata sektorn 2013 (3).

| 5. | Vi ansluter oss därför till det växande samförståndet om att det utan stimulans till tillväxtfrämjande investeringar kommer att visa sig vara omöjligt att återställa varaktig tillväxt i EU (4). Det är nödvändigt att stimulera tillväxtfrämjande investeringar eftersom detta har den högsta finanspolitiska multiplikatoreffekten, dvs. härledd effekt på BNP-tillväxten i reala termer, jämfört med andra typer av utgifter, till exempel offentlig konsumtion, sociala transfereringar, momssänkningar eller ökade egenavgifter från arbetstagare (5). |
| --- | --- |

5.

Vi ansluter oss därför till det växande samförståndet om att det utan stimulans till tillväxtfrämjande investeringar kommer att visa sig vara omöjligt att återställa varaktig tillväxt i EU (4). Det är nödvändigt att stimulera tillväxtfrämjande investeringar eftersom detta har den högsta finanspolitiska multiplikatoreffekten, dvs. härledd effekt på BNP-tillväxten i reala termer, jämfört med andra typer av utgifter, till exempel offentlig konsumtion, sociala transfereringar, momssänkningar eller ökade egenavgifter från arbetstagare (5).

| 6. | En ihållande låg nivå på offentliga kvalitetsinvesteringar riskerar att ytterligare fördjupa klyftorna när det gäller sammanhållning och konvergens, enligt analysen i kommissionens sjätte sammanhållningsrapport. |
| --- | --- |

6.

En ihållande låg nivå på offentliga kvalitetsinvesteringar riskerar att ytterligare fördjupa klyftorna när det gäller sammanhållning och konvergens, enligt analysen i kommissionens sjätte sammanhållningsrapport.

| 7. | ReK vill emellertid rikta uppmärksamheten mot att både den höga skuldnivån i vissa medlemsstater och den krisrelaterade ökningen av utgifter för sociala tjänster och överföringar av kapital till företag inskränker det finanspolitiska manöverutrymmet för offentliga investeringar. |
| --- | --- |

7.

ReK vill emellertid rikta uppmärksamheten mot att både den höga skuldnivån i vissa medlemsstater och den krisrelaterade ökningen av utgifter för sociala tjänster och överföringar av kapital till företag inskränker det finanspolitiska manöverutrymmet för offentliga investeringar.

| 8. | Vi konstaterar att försämringen av de offentliga finanserna och de finanspolitiska konsolideringsåtgärder som genomförts sedan slutet av 2010 har lett till stora förändringar i de offentliga utgifternas sammansättning i ett antal medlemsstater. I synnerhet har tillväxtfrämjande utgifter skurits ned på ett oproportionerligt sätt som ett led i de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna, och dessa utgifter har mellan 2008 och 2012 minskat i EU-27 från 36,7 % till 35,6 % (6). |
| --- | --- |

8.

Vi konstaterar att försämringen av de offentliga finanserna och de finanspolitiska konsolideringsåtgärder som genomförts sedan slutet av 2010 har lett till stora förändringar i de offentliga utgifternas sammansättning i ett antal medlemsstater. I synnerhet har tillväxtfrämjande utgifter skurits ned på ett oproportionerligt sätt som ett led i de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna, och dessa utgifter har mellan 2008 och 2012 minskat i EU-27 från 36,7 % till 35,6 % (6).

| 9. | Vi upprepar att regionala och lokala myndigheter spelar en viktig roll när det gäller offentliga investeringar, med tanke på att de stod för ca 55 % av de totala offentliga investeringarna i EU-28 under 2013. De regionala och lokala offentliga investeringarnas andel har dock minskat från 2,2 % av BNP i EU-27 år 1995 till 1,8 % år 2013, med en kontinuerlig minskning i reala termer sedan 2010 (7). Denna minskning är också i stor utsträckning en följd av försämrade lånevillkor. Införandet av bestämmelser för de lokala och regionala myndigheternas upplåning eller en skärpning av redan gällande bestämmelser som ett led i de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna i många OECD-länder är i många fall nödvändigt för att begränsa den offentliga skulden, men leder också till en ytterligare minskning av dessa myndigheters investeringskapacitet. |
| --- | --- |

9.

Vi upprepar att regionala och lokala myndigheter spelar en viktig roll när det gäller offentliga investeringar, med tanke på att de stod för ca 55 % av de totala offentliga investeringarna i EU-28 under 2013. De regionala och lokala offentliga investeringarnas andel har dock minskat från 2,2 % av BNP i EU-27 år 1995 till 1,8 % år 2013, med en kontinuerlig minskning i reala termer sedan 2010 (7). Denna minskning är också i stor utsträckning en följd av försämrade lånevillkor. Införandet av bestämmelser för de lokala och regionala myndigheternas upplåning eller en skärpning av redan gällande bestämmelser som ett led i de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna i många OECD-länder är i många fall nödvändigt för att begränsa den offentliga skulden, men leder också till en ytterligare minskning av dessa myndigheters investeringskapacitet.

| 10. | Vi understryker att medlemsstaterna i enlighet med protokoll 12 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är ansvariga för underskotten i den offentliga sektorn, vilket inbegriper alla offentliga myndighetsnivåer. Effekterna av EU:s finanspolitiska regler på de europeiska lokala och regionala myndigheterna varierar samtidigt mycket. Effekterna beror på i) hur medlemsstaterna har omsatt EU:s finanspolitiska regler i nationell lagstiftning, ii) skattedecentraliseringsnivån inom en medlemsstat, iii) de lokala och regionala myndigheternas befogenheter och iv) de lokala och regionala myndigheternas finansiella ställning, som kan variera avsevärt även inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

10.

Vi understryker att medlemsstaterna i enlighet med protokoll 12 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är ansvariga för underskotten i den offentliga sektorn, vilket inbegriper alla offentliga myndighetsnivåer. Effekterna av EU:s finanspolitiska regler på de europeiska lokala och regionala myndigheterna varierar samtidigt mycket. Effekterna beror på i) hur medlemsstaterna har omsatt EU:s finanspolitiska regler i nationell lagstiftning, ii) skattedecentraliseringsnivån inom en medlemsstat, iii) de lokala och regionala myndigheternas befogenheter och iv) de lokala och regionala myndigheternas finansiella ställning, som kan variera avsevärt även inom medlemsstaterna.

| 11. | Regionkommittén betonar att samtidigt som offentliga investeringar berörs indirekt genom stabilitets- och tillväxtpaktens makroekonomiska krav att underskottet och statsskulden ska ligga under tröskelvärdena på 3 % respektive 60 % av BNP, nämns offentliga investeringar i EU-fördragen specifikt endast i anslutning till förfarandet vid alltför stora underskott, inom vilket det inte finns någon differentiering av de olika utgiftsslagen. I artikel 126.3 i EUF-fördraget anges att den rapport som ska avges innan ett förfarande vid alltför stora underskott inleds ”även [ska] beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna för de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse”. Förteckningen över relevanta faktorer i förordningen om förfarandet vid alltför stora underskott inbegriper ”utvecklingen av de primära utgifterna, både de löpande utgifterna och kapitalutgifterna, [...] politiskt genomförande av unionens gemensamma tillväxtstrategi och de offentliga finansernas allmänna kvalitet”. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén betonar att samtidigt som offentliga investeringar berörs indirekt genom stabilitets- och tillväxtpaktens makroekonomiska krav att underskottet och statsskulden ska ligga under tröskelvärdena på 3 % respektive 60 % av BNP, nämns offentliga investeringar i EU-fördragen specifikt endast i anslutning till förfarandet vid alltför stora underskott, inom vilket det inte finns någon differentiering av de olika utgiftsslagen. I artikel 126.3 i EUF-fördraget anges att den rapport som ska avges innan ett förfarande vid alltför stora underskott inleds ”även [ska] beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna för de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse”. Förteckningen över relevanta faktorer i förordningen om förfarandet vid alltför stora underskott inbegriper ”utvecklingen av de primära utgifterna, både de löpande utgifterna och kapitalutgifterna, [...] politiskt genomförande av unionens gemensamma tillväxtstrategi och de offentliga finansernas allmänna kvalitet”.

| 12. | Vi konstaterar att ingen EU-strategi för offentliga investeringar hittills har utformats och att kommissionen för det mesta har begränsat sig till att utfärda icke-bindande rekommendationer till medlemsstaterna: ”Tillväxten kan stimuleras genom en trovärdig och tillväxtvänlig konsolidering som förbättrar skattesystemets effektivitet och de offentliga utgifternas kvalitet. [...] Medlemsstaterna [bör] särskilt sträva efter att upprätthålla en lämplig takt vid konsolideringen av de offentliga utgifterna, samtidigt som man bibehåller investeringar avsedda att nå målen i Europa 2020-strategin om tillväxt och sysselsättning (8).” Denna rekommendation specificerades ytterligare i den årliga tillväxtstrategin för 2013, där man betonar följande: ”Investeringar i utbildning, forskning, innovation och energi bör prioriteras och om möjligt stärkas, samtidigt som effektiviteten av dessa utgifter måste säkerställas [...]”. Vi betonar att en eventuell EU-strategi till fullo måste vara förenlig med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

12.

Vi konstaterar att ingen EU-strategi för offentliga investeringar hittills har utformats och att kommissionen för det mesta har begränsat sig till att utfärda icke-bindande rekommendationer till medlemsstaterna: ”Tillväxten kan stimuleras genom en trovärdig och tillväxtvänlig konsolidering som förbättrar skattesystemets effektivitet och de offentliga utgifternas kvalitet. [...] Medlemsstaterna [bör] särskilt sträva efter att upprätthålla en lämplig takt vid konsolideringen av de offentliga utgifterna, samtidigt som man bibehåller investeringar avsedda att nå målen i Europa 2020-strategin om tillväxt och sysselsättning (8).” Denna rekommendation specificerades ytterligare i den årliga tillväxtstrategin för 2013, där man betonar följande: ”Investeringar i utbildning, forskning, innovation och energi bör prioriteras och om möjligt stärkas, samtidigt som effektiviteten av dessa utgifter måste säkerställas [...]”. Vi betonar att en eventuell EU-strategi till fullo måste vara förenlig med subsidiaritetsprincipen.

| 13. | Vi välkomnar dock att man i de landsspecifika rekommendationerna för 2014 lägger starkare tonvikt på långsiktiga åtgärder för att främja tillväxten och att man erkänner att kortsiktiga finanspolitiska konsolideringsåtgärder i en justerad policymix bör kompletteras med långsiktiga investeringar för tillväxt och sysselsättning. I de landsspecifika rekommendationerna hänvisar man ofta till forskning och innovation, kunskap, utbildning, marknadstillträdet för små och medelstora företag (13 länder), energisektorn (12 länder) samt transport- och bredbandsinfrastruktur (8 länder) (9). |
| --- | --- |

13.

Vi välkomnar dock att man i de landsspecifika rekommendationerna för 2014 lägger starkare tonvikt på långsiktiga åtgärder för att främja tillväxten och att man erkänner att kortsiktiga finanspolitiska konsolideringsåtgärder i en justerad policymix bör kompletteras med långsiktiga investeringar för tillväxt och sysselsättning. I de landsspecifika rekommendationerna hänvisar man ofta till forskning och innovation, kunskap, utbildning, marknadstillträdet för små och medelstora företag (13 länder), energisektorn (12 länder) samt transport- och bredbandsinfrastruktur (8 länder) (9).

| 14. | Vi påminner om att det i den ”tillväxt- och sysselsättningspakt” som antogs av stats- och regeringscheferna den 28–29 juni 2012 anges att ”särskild uppmärksamhet måste ägnas åt investeringar i framtidsorienterade områden med direkt koppling till ekonomins tillväxtpotential och säkerställande av pensionssystemens hållbarhet. Kommissionen övervakar inverkan av kraftiga budgetåtstramningar på tillväxtfrämjande offentliga utgifter och offentliga investeringar. Kommissionen kommer att lämna en rapport om kvaliteten på de offentliga utgifterna och om utrymmet för eventuella åtgärder inom gränserna för EU:s och de enskilda ländernas finanspolitiska ramar.” Kommissionen svarade på detta mandat genom ett ganska akademiskt bidrag, som varken hade en tillbörlig rättslig status eller innehöll några politiska rekommendationer (10). |
| --- | --- |

14.

Vi påminner om att det i den ”tillväxt- och sysselsättningspakt” som antogs av stats- och regeringscheferna den 28–29 juni 2012 anges att ”särskild uppmärksamhet måste ägnas åt investeringar i framtidsorienterade områden med direkt koppling till ekonomins tillväxtpotential och säkerställande av pensionssystemens hållbarhet. Kommissionen övervakar inverkan av kraftiga budgetåtstramningar på tillväxtfrämjande offentliga utgifter och offentliga investeringar. Kommissionen kommer att lämna en rapport om kvaliteten på de offentliga utgifterna och om utrymmet för eventuella åtgärder inom gränserna för EU:s och de enskilda ländernas finanspolitiska ramar.” Kommissionen svarade på detta mandat genom ett ganska akademiskt bidrag, som varken hade en tillbörlig rättslig status eller innehöll några politiska rekommendationer (10).

| 15. | Regionkommittén anser att rekommendationen i Europeiska rådets slutsatser från december 2012 att ”[utnyttja] de möjligheter till en avvägning mellan behoven av produktiva offentliga investeringar och budgetdisciplinmålen som EU:s befintliga finanspolitiska ramverk erbjuder [...] inom stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt (11)” inte har följts upp, men fortfarande är mycket aktuell, något som framhölls av ECB:s ordförande den 22 augusti 2014 när han konstaterade följande: ”Sedan 2010 har euroområdet lidit av att finanspolitiska åtgärder är mindre tillgängliga och effektiva, särskilt jämfört med andra avancerade ekonomier [...] det skulle vara bra för den övergripande inriktningen av politiken om finanspolitiken kunde spela en större roll jämsides med penningpolitiken, och jag menar att det finns utrymme för detta, med hänsyn tagen till våra specifika utgångsförutsättningar och rättsliga begränsningar.” |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén anser att rekommendationen i Europeiska rådets slutsatser från december 2012 att ”[utnyttja] de möjligheter till en avvägning mellan behoven av produktiva offentliga investeringar och budgetdisciplinmålen som EU:s befintliga finanspolitiska ramverk erbjuder [...] inom stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt (11)” inte har följts upp, men fortfarande är mycket aktuell, något som framhölls av ECB:s ordförande den 22 augusti 2014 när han konstaterade följande: ”Sedan 2010 har euroområdet lidit av att finanspolitiska åtgärder är mindre tillgängliga och effektiva, särskilt jämfört med andra avancerade ekonomier [...] det skulle vara bra för den övergripande inriktningen av politiken om finanspolitiken kunde spela en större roll jämsides med penningpolitiken, och jag menar att det finns utrymme för detta, med hänsyn tagen till våra specifika utgångsförutsättningar och rättsliga begränsningar.”

| 16. | Vi påminner om att stabilitets- och tillväxtpakten kan tillämpas på ett flexibelt sätt under extraordinära och tillfälliga omständigheter, vilket har fastställts genom förordning 1177/2011, och att kommissionens egen bedömning är att ”EU:s finanspolitiska ramar ger tillräckligt utrymme för att jämka samman det erkända behovet av produktiva offentliga investeringar med målet att uppnå finanspolitisk disciplin” (12). |
| --- | --- |

16.

Vi påminner om att stabilitets- och tillväxtpakten kan tillämpas på ett flexibelt sätt under extraordinära och tillfälliga omständigheter, vilket har fastställts genom förordning 1177/2011, och att kommissionens egen bedömning är att ”EU:s finanspolitiska ramar ger tillräckligt utrymme för att jämka samman det erkända behovet av produktiva offentliga investeringar med målet att uppnå finanspolitisk disciplin” (12).

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

| 17. | Med hänvisning till Europeiska rådets slutsatser av den 27 juni 2014, där det bekräftas att ”[...] unionen måste vidta djärva åtgärder för att främja tillväxten, öka investeringarna, skapa fler och bättre arbetstillfällen och uppmuntra till konkurrenskraftsfrämjande reformer” och att ”detta [också kräver] att man på bästa sätt utnyttjar den flexibilitet som är inbyggd i stabilitets- och tillväxtpaktens gällande regler”, uppmanar vi kommissionen att offentliggöra ett meddelande om hur kommissionen tänker tillämpa de befintliga flexibilitetsbestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten för att främja de offentliga investeringar som behövs för att stimulera den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

17.

Med hänvisning till Europeiska rådets slutsatser av den 27 juni 2014, där det bekräftas att ”[...] unionen måste vidta djärva åtgärder för att främja tillväxten, öka investeringarna, skapa fler och bättre arbetstillfällen och uppmuntra till konkurrenskraftsfrämjande reformer” och att ”detta [också kräver] att man på bästa sätt utnyttjar den flexibilitet som är inbyggd i stabilitets- och tillväxtpaktens gällande regler”, uppmanar vi kommissionen att offentliggöra ett meddelande om hur kommissionen tänker tillämpa de befintliga flexibilitetsbestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten för att främja de offentliga investeringar som behövs för att stimulera den ekonomiska tillväxten.

| 18. | Kommittén påminner om att det för att uppnå en lämplig och hållbar nivå av offentliga nettoinvesteringar är viktigt att se till att regeringarna – när de efterlever kraven på finanspolitisk korrigering – inte skär ner på investeringsutgifterna. Erfarenheten visar att regeringarna när krisen var som värst beslutade att minska investeringarna i stället för de löpande utgifterna. Det är emellertid allmänt känt att investeringar utgör en väsentlig hävstång för effektiva strukturåtgärder i de regioner och städer i Europa som tar emot stöd från europeiska struktur- och investeringsfonder, och utan denna hävstångseffekt skulle det bli omöjligt att säkerställa att dessa kan spela en aktiv roll som deltagare i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

18.

Kommittén påminner om att det för att uppnå en lämplig och hållbar nivå av offentliga nettoinvesteringar är viktigt att se till att regeringarna – när de efterlever kraven på finanspolitisk korrigering – inte skär ner på investeringsutgifterna. Erfarenheten visar att regeringarna när krisen var som värst beslutade att minska investeringarna i stället för de löpande utgifterna. Det är emellertid allmänt känt att investeringar utgör en väsentlig hävstång för effektiva strukturåtgärder i de regioner och städer i Europa som tar emot stöd från europeiska struktur- och investeringsfonder, och utan denna hävstångseffekt skulle det bli omöjligt att säkerställa att dessa kan spela en aktiv roll som deltagare i Europa 2020-strategin.

| 19. | Vi upprepar vårt stöd för Europaparlamentets uppmaning att utesluta nationell medfinansiering av investeringar som medfinansieras av EU inom ramen för partnerskapsavtal, och i detta sammanhang begär vi att investeringar som görs av lokala och regionala myndigheter inom ramen för struktur- och sammanhållningsfonderna ska undantas från reglerna för stabilitets- och tillväxtpakten. Vi påpekar dock också att alla myndighetsnivåer måste sträva efter att begränsa den offentliga skuldsättningen i syfte att minska återbetalningsbördan för framtida generationer. |
| --- | --- |

19.

Vi upprepar vårt stöd för Europaparlamentets uppmaning att utesluta nationell medfinansiering av investeringar som medfinansieras av EU inom ramen för partnerskapsavtal, och i detta sammanhang begär vi att investeringar som görs av lokala och regionala myndigheter inom ramen för struktur- och sammanhållningsfonderna ska undantas från reglerna för stabilitets- och tillväxtpakten. Vi påpekar dock också att alla myndighetsnivåer måste sträva efter att begränsa den offentliga skuldsättningen i syfte att minska återbetalningsbördan för framtida generationer.

| 20. | ReK uttrycker oro över att Eurostats nya redovisningsnorm ENS 2010, som ska genomföras från september 2014, inte gör åtskillnad mellan utgifter och investeringar. I vissa medlemsstater innebär införlivandet av dessa normer i nationell lagstiftning dessutom att de lokala och regionala myndigheterna måste tillämpa högsta investeringstak per år och per invånare. Dessa tak hindrar i synnerhet de lokala och regionala myndigheterna i vissa medlemsstater från att tillhandahålla den medfinansiering som krävs för projekt inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Dessa tak hindrar också de lokala och regionala myndigheter som har finansiella medel i reserv från att inleda betydande investeringsprojekt som inte berör de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Vi uppmanar därför kommissionen att lägga fram en rapport om genomförandet av ENS 2010. |
| --- | --- |

20.

ReK uttrycker oro över att Eurostats nya redovisningsnorm ENS 2010, som ska genomföras från september 2014, inte gör åtskillnad mellan utgifter och investeringar. I vissa medlemsstater innebär införlivandet av dessa normer i nationell lagstiftning dessutom att de lokala och regionala myndigheterna måste tillämpa högsta investeringstak per år och per invånare. Dessa tak hindrar i synnerhet de lokala och regionala myndigheterna i vissa medlemsstater från att tillhandahålla den medfinansiering som krävs för projekt inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Dessa tak hindrar också de lokala och regionala myndigheter som har finansiella medel i reserv från att inleda betydande investeringsprojekt som inte berör de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Vi uppmanar därför kommissionen att lägga fram en rapport om genomförandet av ENS 2010.

| 21. | Regionkommittén betonar att uteslutandet av medfinansiering från beräkningarna av budgetunderskott är särskilt viktigt för att påskynda och underlätta genomförandet av EU-programmen. Vi understryker dessutom att uteslutandet skulle vara av betydelse även i de medlemsstater som har drabbats hårdast av krisen och som har mottagit ekonomiskt stöd genom ett program under betalningsbalansmekanismen för länder utanför euroområdet (Rumänien, Lettland och Ungern) eller genom den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen för länder i euroområdet (Grekland, Irland och Portugal) och där den nationella medfinansieringsandelen för strukturfonderna har sänkts sedan 2011. Om medfinansieringsandelen utesluts från beräkningarna av budgetunderskott skulle det dessutom underlätta medfinansiering från de lokala och regionala myndigheterna och göra den mer omfattande. Detta skulle i sin tur göra det möjligt att sprida EU-medlen över flera projekt så att man kan öka deras hävstångseffekt och främja offentliga kvalitetsinvesteringar. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén betonar att uteslutandet av medfinansiering från beräkningarna av budgetunderskott är särskilt viktigt för att påskynda och underlätta genomförandet av EU-programmen. Vi understryker dessutom att uteslutandet skulle vara av betydelse även i de medlemsstater som har drabbats hårdast av krisen och som har mottagit ekonomiskt stöd genom ett program under betalningsbalansmekanismen för länder utanför euroområdet (Rumänien, Lettland och Ungern) eller genom den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen för länder i euroområdet (Grekland, Irland och Portugal) och där den nationella medfinansieringsandelen för strukturfonderna har sänkts sedan 2011. Om medfinansieringsandelen utesluts från beräkningarna av budgetunderskott skulle det dessutom underlätta medfinansiering från de lokala och regionala myndigheterna och göra den mer omfattande. Detta skulle i sin tur göra det möjligt att sprida EU-medlen över flera projekt så att man kan öka deras hävstångseffekt och främja offentliga kvalitetsinvesteringar.

| 22. | Med tanke på att EU:s offentliga investeringar genom sammanhållningspolitiken redan grundar sig på överväganden beträffande de offentliga investeringarnas differentierade kvalitet mot bakgrund av principen om tematisk koncentration (öronmärkning och prioritering av medel till Europa 2020-strategins mål) frågar vi kommissionen om inte EU borde överväga att tillämpa liknande bedömningskriterier vid utvärderingen av nationella offentliga utgifter. |
| --- | --- |

22.

Med tanke på att EU:s offentliga investeringar genom sammanhållningspolitiken redan grundar sig på överväganden beträffande de offentliga investeringarnas differentierade kvalitet mot bakgrund av principen om tematisk koncentration (öronmärkning och prioritering av medel till Europa 2020-strategins mål) frågar vi kommissionen om inte EU borde överväga att tillämpa liknande bedömningskriterier vid utvärderingen av nationella offentliga utgifter.

| 23. | Vi uppmanar kommissionen att lägga fram en vitbok som fastställer en typologi på EU-nivå för offentliga investeringars kvalitet i de offentliga utgiftsredovisningarna i förhållande till deras långsiktiga effekter. En sådan typologi skulle så småningom kunna leda till en viktad bedömning av kvaliteten på de offentliga utgifterna i beräkningarna av budgetunderskott och/eller till ett bättre hänsynstagande till den nuvarande makroekonomiska cykeln/kontexten med det slutliga målet att införa en ”gyllene regel” som möjliggör åtskillnad mellan löpande utgifter och investeringar i den offentliga redovisningen så att man kan undvika att offentliga investeringar med nettofördelar på lång sikt endast redovisas som negativa ”kostnader” på kort sikt. |
| --- | --- |

23.

Vi uppmanar kommissionen att lägga fram en vitbok som fastställer en typologi på EU-nivå för offentliga investeringars kvalitet i de offentliga utgiftsredovisningarna i förhållande till deras långsiktiga effekter. En sådan typologi skulle så småningom kunna leda till en viktad bedömning av kvaliteten på de offentliga utgifterna i beräkningarna av budgetunderskott och/eller till ett bättre hänsynstagande till den nuvarande makroekonomiska cykeln/kontexten med det slutliga målet att införa en ”gyllene regel” som möjliggör åtskillnad mellan löpande utgifter och investeringar i den offentliga redovisningen så att man kan undvika att offentliga investeringar med nettofördelar på lång sikt endast redovisas som negativa ”kostnader” på kort sikt.

| 24. | Kommittén bekräftar också sitt stöd för de rekommendationer som Europaparlamentet lade fram i sin resolution om ”Social investeringspakt – som ett svar på krisen” (13) i november 2012. I resolutionen erkänner Europaparlamentet den rådande finansiella och ekonomiska krisens långvariga effekter på kvantiteten och kvaliteten på sociala investeringar i Europa och efterlyser en förnyad syn på sociala investeringar i Europa. Parlamentet föreslår för medlemsstaterna att överväga att på basis av modellen för europluspakten ingå en ”social investeringspakt”, som fastställer investeringsmål för att uppnå de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin. ReK anser dessutom att strategin för offentliga investeringar bör inriktas på miljömässiga och sociala mål. |
| --- | --- |

24.

Kommittén bekräftar också sitt stöd för de rekommendationer som Europaparlamentet lade fram i sin resolution om ”Social investeringspakt – som ett svar på krisen” (13) i november 2012. I resolutionen erkänner Europaparlamentet den rådande finansiella och ekonomiska krisens långvariga effekter på kvantiteten och kvaliteten på sociala investeringar i Europa och efterlyser en förnyad syn på sociala investeringar i Europa. Parlamentet föreslår för medlemsstaterna att överväga att på basis av modellen för europluspakten ingå en ”social investeringspakt”, som fastställer investeringsmål för att uppnå de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin. ReK anser dessutom att strategin för offentliga investeringar bör inriktas på miljömässiga och sociala mål.

| 25. | ReK efterlyser en översyn av metoden för beräkning av det ”strukturella underskottet” för att ta hänsyn till de nationella ekonomiernas inneboende egenskaper och de strukturella skillnaderna i de offentliga utgifterna (14). |
| --- | --- |

25.

ReK efterlyser en översyn av metoden för beräkning av det ”strukturella underskottet” för att ta hänsyn till de nationella ekonomiernas inneboende egenskaper och de strukturella skillnaderna i de offentliga utgifterna (14).

| 26. | Vi uppmanar kommissionen att inkludera ett kapitel om kvaliteten på de offentliga investeringarna, även på nivån under den nationella, i alla årliga rapporter om de offentliga finanserna i Ekonomiska och monetära unionen (EMU). |
| --- | --- |

26.

Vi uppmanar kommissionen att inkludera ett kapitel om kvaliteten på de offentliga investeringarna, även på nivån under den nationella, i alla årliga rapporter om de offentliga finanserna i Ekonomiska och monetära unionen (EMU).

| 27. | Vi påpekar att kvaliteten på utgifterna i hög grad beror på god förvaltning. I detta hänseende delar vi åsikten att utgiftsöversyner kan vara ett lämpligt instrument för att granska utgiftsresultaten. Det innebär att man försöker hitta en ”smartare” utgiftsfördelning mellan de nationella politiska prioriteringarna baserat på en selektiv och hållbar utgiftsbaserad konsolidering, dvs. en djupgående och samordnad granskning av grundutgifterna mot bakgrund av de politiska resultat som eftersträvas. Utgiftsöversynerna erbjuder i princip ett mer hållbart tillvägagångssätt jämfört med linjära allmänna utgiftsnedskärningar, som kan ge vissa negativa ekonomiska och sociala konsekvenser på medellång och lång sikt (15). |
| --- | --- |

27.

Vi påpekar att kvaliteten på utgifterna i hög grad beror på god förvaltning. I detta hänseende delar vi åsikten att utgiftsöversyner kan vara ett lämpligt instrument för att granska utgiftsresultaten. Det innebär att man försöker hitta en ”smartare” utgiftsfördelning mellan de nationella politiska prioriteringarna baserat på en selektiv och hållbar utgiftsbaserad konsolidering, dvs. en djupgående och samordnad granskning av grundutgifterna mot bakgrund av de politiska resultat som eftersträvas. Utgiftsöversynerna erbjuder i princip ett mer hållbart tillvägagångssätt jämfört med linjära allmänna utgiftsnedskärningar, som kan ge vissa negativa ekonomiska och sociala konsekvenser på medellång och lång sikt (15).

| 28. | Vi föreslår att kommissionen officiellt stöder rekommendationen från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om att anta en uppsättning principer för offentliga investeringar (16) (mars 2014). Vi välkomnar att denna rekommendation på samtliga områden för politiska åtgärder (samordning av offentliga investeringar, kapacitetsuppbyggnad, fastställande av ramvillkoren) erkänner de regionala och lokala myndigheternas viktiga och växande roll i planeringen och genomförandet av offentliga investeringar. |
| --- | --- |

28.

Vi föreslår att kommissionen officiellt stöder rekommendationen från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om att anta en uppsättning principer för offentliga investeringar (16) (mars 2014). Vi välkomnar att denna rekommendation på samtliga områden för politiska åtgärder (samordning av offentliga investeringar, kapacitetsuppbyggnad, fastställande av ramvillkoren) erkänner de regionala och lokala myndigheternas viktiga och växande roll i planeringen och genomförandet av offentliga investeringar.

| 29. | Regionkommittén välkomnar det aviserade s.k. Juncker-paketet, som bör mobilisera upp till totalt 300 miljarder euro för investeringar i sektorer som bredband, energi och infrastruktur på industri- och kommunikationsområdet. Kommittén efterlyser i detta sammanhang mer information om varifrån resurserna ska tas, om deras verkliga additionalitet och om mängden privata resurser som man anser kan mobiliseras. Vi hoppas att de lokala och regionala myndigheterna kommer att få delta i adekvat utsträckning i programplaneringen och genomförandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén välkomnar det aviserade s.k. Juncker-paketet, som bör mobilisera upp till totalt 300 miljarder euro för investeringar i sektorer som bredband, energi och infrastruktur på industri- och kommunikationsområdet. Kommittén efterlyser i detta sammanhang mer information om varifrån resurserna ska tas, om deras verkliga additionalitet och om mängden privata resurser som man anser kan mobiliseras. Vi hoppas att de lokala och regionala myndigheterna kommer att få delta i adekvat utsträckning i programplaneringen och genomförandet av åtgärderna.

| 30. | ReK föreslår att man inom ramen för halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin tar med en indikator för investeringsnivån i den makroekonomiska resultattavlan. |
| --- | --- |

30.

ReK föreslår att man inom ramen för halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin tar med en indikator för investeringsnivån i den makroekonomiska resultattavlan.

| 31. | ReK framhåller att en EU-strategi för att intensifiera bekämpningen av skatteundandragande och hindra skatteflykt samtidigt skulle frigöra inkomster för att stimulera offentliga kvalitetsinvesteringar och garantera bättre och rättvisare konkurrensvillkor för företagen. |
| --- | --- |

31.

ReK framhåller att en EU-strategi för att intensifiera bekämpningen av skatteundandragande och hindra skatteflykt samtidigt skulle frigöra inkomster för att stimulera offentliga kvalitetsinvesteringar och garantera bättre och rättvisare konkurrensvillkor för företagen.

| 32. | ReK menar att införandet av ett EU-sparkonto skulle kunna bidra till finansieringen av investeringspaketet på 300 miljarder euro. |
| --- | --- |

32.

ReK menar att införandet av ett EU-sparkonto skulle kunna bidra till finansieringen av investeringspaketet på 300 miljarder euro.

| 33. | ReK förväntar sig att inkomsterna från den skatt på finansiella transaktioner som 11 medlemsstater avser att införa på grundval av ett fördjupat samarbete kommer att samordnas med investeringspaketet på 300 miljarder euro. |
| --- | --- |

33.

ReK förväntar sig att inkomsterna från den skatt på finansiella transaktioner som 11 medlemsstater avser att införa på grundval av ett fördjupat samarbete kommer att samordnas med investeringspaketet på 300 miljarder euro.

| 34. | ReK förordar en starkare samordning mellan EIB och de nationella investeringsbankerna så att man kan samla den finansiella kapaciteten kring gemensamma projekt och uppnå gränsöverskridande spridningseffekter. |
| --- | --- |

34.

ReK förordar en starkare samordning mellan EIB och de nationella investeringsbankerna så att man kan samla den finansiella kapaciteten kring gemensamma projekt och uppnå gränsöverskridande spridningseffekter.

| 35. | Kommittén välkomnar de första europeiska projektobligationer för supersnabbt bredband som lanserades av Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) den 23 juli 2014, och efterlyser ytterligare gränsöverskridande/europeiska projektobligationer för att stödja utvecklingen av infrastruktur. |
| --- | --- |

35.

Kommittén välkomnar de första europeiska projektobligationer för supersnabbt bredband som lanserades av Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) den 23 juli 2014, och efterlyser ytterligare gränsöverskridande/europeiska projektobligationer för att stödja utvecklingen av infrastruktur.

| 36. | Vi stöder en ytterligare ökning av EIB:s inbetalda kapital med 10 miljarder euro, i linje med den framgångsrika ökningen i mitten av 2012, som gjorde det möjligt att nästan fördubbla utlåningen till små och medelstora företag. En ytterligare ökning med 10 miljarder euro skulle göra det möjligt att ytterligare öka EIB:s utlåning med upp till 80 miljarder euro i den mån detta ligger inom ramen för EIB:s uppdrag i de enskilda medlemsländerna. |
| --- | --- |

36.

Vi stöder en ytterligare ökning av EIB:s inbetalda kapital med 10 miljarder euro, i linje med den framgångsrika ökningen i mitten av 2012, som gjorde det möjligt att nästan fördubbla utlåningen till små och medelstora företag. En ytterligare ökning med 10 miljarder euro skulle göra det möjligt att ytterligare öka EIB:s utlåning med upp till 80 miljarder euro i den mån detta ligger inom ramen för EIB:s uppdrag i de enskilda medlemsländerna.

| 37. | I detta sammanhang uppmanar vi kommissionen att undersöka möjligheten att en liten del av EU:s budget, eventuellt kring 5 miljarder euro årligen, skulle användas som en riskbuffert för att göra det möjligt för EIB att låna ut ytterligare resurser för att finansiera infrastrukturprojekt (projektobligationer) och för att främja innovation, vilket skulle kunna generera upp till 40 miljarder euro i investeringar. |
| --- | --- |

37.

I detta sammanhang uppmanar vi kommissionen att undersöka möjligheten att en liten del av EU:s budget, eventuellt kring 5 miljarder euro årligen, skulle användas som en riskbuffert för att göra det möjligt för EIB att låna ut ytterligare resurser för att finansiera infrastrukturprojekt (projektobligationer) och för att främja innovation, vilket skulle kunna generera upp till 40 miljarder euro i investeringar.

Bryssel den 3 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  Se FN:s World Investment Report 2014, 24 juni 2014, http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/wir2014_en.pdf

1

World Investment Report 2014

(2)  http://www.imf.org/external/np/pp/eng/2014/02.pdf

2

(3)  Se den sjätte sammanhållningsrapporten, s. 142.

3

(4)  För en definition av tillväxtfrämjande utgifter, se The Quality of Public Expenditure, Europeiska kommissionen (2012).

4

The Quality of Public Expenditure

(5)  Se CEPII Policy Brief nr 4, juli 2014: A new Architecture for Public Investment in Europe av Natacha Valla, Thomas Brand och Sébastien Doisy, s. 4.

5

A new Architecture for Public Investment in Europe

(6)  Sjätte sammanhållningsrapporten, s. 142.

6

(7)  Sjätte sammanhållningsrapporten, s. 144.

7

(8)  Kommissionens meddelande ”En plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union – Inledningen till en debatt om Europa”, COM(2012) 777 final, 30.11.2012, punkt 3.1.6.

8

(9)  Se ReK:s analys av de landsspecifika rekommendationerna för 2014 (juli 2014).

9

(10)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp125_en.pdf

10

(11)  Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2012 om fullbordandet av EMU, punkt 2.

11

(12)  Europeiska kommissionen, Quality of public expenditure, s. 31.

12

Quality of public expenditure

(13)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0419+0+DOC+XML+V0//SV

13

(14)  För en förklaring av varför de offentliga utgifterna skiljer sig från land till land, se Céline Mareuge/Catherine Merckling: ”Pourquoi les dépenses publiques sont-elles plus élevées dans certains pays?”, Note d’Analyse France Stratégie, juli 2014.

14

(15)  Se European Commission Economic Paper 525: Public Spending Reviews: design, conduct and implementation, Summary for non-specialists, juli 2014.

15

European Commission Economic Paper 525: Public Spending Reviews: design, conduct and implementation, Summary for non-specialists

(16)  http://www.oecd.org/gov/regional-policy/oecd-principles-on-effective-public-investment.htm

16

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/9

---

Yttrande från Regionkommittén – ”Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”

(2015/C 019/03)

| Föredragande | Nicola Zingaretti (IT–PES), regionpresident i Lazio |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning
  COM(2014) 473 final |

Föredragande

Nicola Zingaretti (IT–PES), regionpresident i Lazio

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning

COM(2014) 473 final

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

En central politik för Europa i globaliseringens tid ...

| 1. | Regionkommittén anser att sammanhållningspolitiken är ett av de mest karaktäristiska instrumenten i den europeiska modellen, och den politik som (med avseende på sin potential att reformera ekonomi och förvaltning och sin vittomfattande inverkan på flera nivåer) på bästa sätt kan bidra till att ge unionen och dess regioner möjlighet att möta vår tids stora utmaningar, från globalisering till klimatförändringar, energiförsörjning och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén anser att sammanhållningspolitiken är ett av de mest karaktäristiska instrumenten i den europeiska modellen, och den politik som (med avseende på sin potential att reformera ekonomi och förvaltning och sin vittomfattande inverkan på flera nivåer) på bästa sätt kan bidra till att ge unionen och dess regioner möjlighet att möta vår tids stora utmaningar, från globalisering till klimatförändringar, energiförsörjning och hållbar utveckling.

... som visade sitt värde under krisen ...

| 2. | Under den ekonomiska krisen bidrog sammanhållningspolitiken till att upprätthålla den offentliga investeringsnivån i flera medlemsstater vad avser både kvantitet och kvalitet tack vare de urvalsmekanismer som säkerställer samstämmigheten med EU-strategierna. |
| --- | --- |

2.

Under den ekonomiska krisen bidrog sammanhållningspolitiken till att upprätthålla den offentliga investeringsnivån i flera medlemsstater vad avser både kvantitet och kvalitet tack vare de urvalsmekanismer som säkerställer samstämmigheten med EU-strategierna.

... genom att hjälpa de regionala och lokala myndigheterna att möta den ...

| 3. | De regionala och lokala myndigheterna är i många fall administrativt huvudansvariga för offentliga investeringar, och sammanhållningspolitiken, som är ett viktigt instrument för att dessa myndigheter ska kunna spela en aktiv roll i EU-sammanhang, bör öka deras möjligheter att erbjuda medborgarna tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

3.

De regionala och lokala myndigheterna är i många fall administrativt huvudansvariga för offentliga investeringar, och sammanhållningspolitiken, som är ett viktigt instrument för att dessa myndigheter ska kunna spela en aktiv roll i EU-sammanhang, bör öka deras möjligheter att erbjuda medborgarna tjänster av hög kvalitet.

... och som fortlöpande måste anpassas till nya utmaningar.

| 4. | Regionkommittén anser att konsekvenserna av den ekonomiska och finansiella krisen för de offentliga finanserna överallt i EU ökar behovet av att sätta i gång nya hållbara offentliga och privata investeringar och av en ökad fokusering på utgiftsförvaltningen för att säkerställa effektivitet, regelbundenhet och snabbhet. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén anser att konsekvenserna av den ekonomiska och finansiella krisen för de offentliga finanserna överallt i EU ökar behovet av att sätta i gång nya hållbara offentliga och privata investeringar och av en ökad fokusering på utgiftsförvaltningen för att säkerställa effektivitet, regelbundenhet och snabbhet.

| 5. | Sammanhållningspolitiken måste stämmas av bättre mot Europa 2020-strategin. Halvtidsöversynen av den senare ska påbörjas under 2015. Denna avstämning skulle kunna ske genom att man i den årliga tillväxtöversikt som läggs fram i början av den europeiska planeringsterminen i september varje år tar med ett kapitel om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och att detta ersätter de lägesrapporter om sammanhållningen som tidigare har offentliggjorts mellan sammanhållningsrapporterna. |
| --- | --- |

5.

Sammanhållningspolitiken måste stämmas av bättre mot Europa 2020-strategin. Halvtidsöversynen av den senare ska påbörjas under 2015. Denna avstämning skulle kunna ske genom att man i den årliga tillväxtöversikt som läggs fram i början av den europeiska planeringsterminen i september varje år tar med ett kapitel om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och att detta ersätter de lägesrapporter om sammanhållningen som tidigare har offentliggjorts mellan sammanhållningsrapporterna.

| 6. | Kommittén anser att sammanhållningspolitikens roll är central vid en tidpunkt då balansen mellan åtstramningar och tillväxtåtgärder, och utformningen av en ny utvecklingsmodell som motsvarar dagens globaliseringstryck, är en viktig fråga på EU:s dagordning. Det är mot denna bakgrund – och med tanke på trycket på de offentliga finanserna – som EU:s insatser även fortsättningsvis måste stödja tillväxten, rikta åtgärderna mot strategiska mål för enskilda regioner och för den europeiska ekonomin och utforma ett effektivt administrativt system för att möta globaliseringens utmaningar. För detta ändamål – och i samband med att programplaneringsperioden 2014–2020 inleds – anser kommittén att det nödvändigt att diskutera olika sätt att säkerställa att sammanhållningspolitiken får största möjliga inflytande, att utnyttja synergier med andra instrument och förbättra kunskaperna om sammanhållningspolitiken bland EU-medborgarna. |
| --- | --- |

6.

Kommittén anser att sammanhållningspolitikens roll är central vid en tidpunkt då balansen mellan åtstramningar och tillväxtåtgärder, och utformningen av en ny utvecklingsmodell som motsvarar dagens globaliseringstryck, är en viktig fråga på EU:s dagordning. Det är mot denna bakgrund – och med tanke på trycket på de offentliga finanserna – som EU:s insatser även fortsättningsvis måste stödja tillväxten, rikta åtgärderna mot strategiska mål för enskilda regioner och för den europeiska ekonomin och utforma ett effektivt administrativt system för att möta globaliseringens utmaningar. För detta ändamål – och i samband med att programplaneringsperioden 2014–2020 inleds – anser kommittén att det nödvändigt att diskutera olika sätt att säkerställa att sammanhållningspolitiken får största möjliga inflytande, att utnyttja synergier med andra instrument och förbättra kunskaperna om sammanhållningspolitiken bland EU-medborgarna.

| 7. | Regionkommittén välkomnar den sjätte rapporten som ett viktigt informationsverktyg om utvecklingen av sammanhållningspolitiken, dess resultat och operativa svårigheter, de problem som den står inför de kommande åren och de möjligheter som ett effektivt utnyttjande av sammanhållningspolitiken erbjuder. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén välkomnar den sjätte rapporten som ett viktigt informationsverktyg om utvecklingen av sammanhållningspolitiken, dess resultat och operativa svårigheter, de problem som den står inför de kommande åren och de möjligheter som ett effektivt utnyttjande av sammanhållningspolitiken erbjuder.

II.   FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN EFFEKTIVARE SAMMANHÅLLNINGSPOLITIK

God samhällsstyrning – på europeisk och nationell nivå – är en förutsättning ...

| 8. | Regionkommittén betonar att ett väl fungerande flernivåstyre, med en struktur som är effektiv när det gäller att uppfylla kraven från medborgare och företag och ett system för öppen och innovativ offentlig upphandling, är avgörande för att förbättra sammanhållningspolitikens resultat. Därför rekommenderar kommittén, i linje med den sjätte sammanhållningsrapporten, att man använder de resurser och den expertis som sammanhållningspolitiken ställer till förfogande för en markant förstärkning av den administrativa kapaciteten, bland annat genom största möjliga användning av ny teknik och genom att eftersträva minskad byråkrati. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén betonar att ett väl fungerande flernivåstyre, med en struktur som är effektiv när det gäller att uppfylla kraven från medborgare och företag och ett system för öppen och innovativ offentlig upphandling, är avgörande för att förbättra sammanhållningspolitikens resultat. Därför rekommenderar kommittén, i linje med den sjätte sammanhållningsrapporten, att man använder de resurser och den expertis som sammanhållningspolitiken ställer till förfogande för en markant förstärkning av den administrativa kapaciteten, bland annat genom största möjliga användning av ny teknik och genom att eftersträva minskad byråkrati.

| 9. | För att förbättra kvaliteten på de offentliga utgifterna bör man beakta inte bara effektiviteten i resursfördelningen utan också territoriella skillnader och särdrag som kan utgöra ett hinder för tillväxt samt effekterna av dessa på åtgärderna, och försöka anpassa åtgärderna så att man ökar effekterna av sammanhållningspolitiken (1). |
| --- | --- |

9.

För att förbättra kvaliteten på de offentliga utgifterna bör man beakta inte bara effektiviteten i resursfördelningen utan också territoriella skillnader och särdrag som kan utgöra ett hinder för tillväxt samt effekterna av dessa på åtgärderna, och försöka anpassa åtgärderna så att man ökar effekterna av sammanhållningspolitiken (1).

| 10. | Med tanke på den särskilda sårbarheten i många ekonomier i den rådande krissituationen, bör den offentliga politiken inriktas på förmågan att snabbt och effektivt reagera på ekonomiska chocker. Kommittén anser att strukturfonderna, som syftar till långsiktig strukturanpassning och ekonomisk anpassning, måste kompletteras med kortsiktiga stimulansåtgärder. |
| --- | --- |

10.

Med tanke på den särskilda sårbarheten i många ekonomier i den rådande krissituationen, bör den offentliga politiken inriktas på förmågan att snabbt och effektivt reagera på ekonomiska chocker. Kommittén anser att strukturfonderna, som syftar till långsiktig strukturanpassning och ekonomisk anpassning, måste kompletteras med kortsiktiga stimulansåtgärder.

| 11. | I den sjätte lägesrapporten anges att utvecklingen i fråga om nyföretagande delvis beror på hur lätt det är att driva företag, och detta varierar avsevärt i medlemsstaterna. Kommittén anser att ytterligare åtgärder behövs för att förenkla regler och instrument, minska den administrativa bördan och förbättra ramvillkoren för investeringar samt uppmuntra entreprenörskompetens i de olika utbildningssystemen. |
| --- | --- |

11.

I den sjätte lägesrapporten anges att utvecklingen i fråga om nyföretagande delvis beror på hur lätt det är att driva företag, och detta varierar avsevärt i medlemsstaterna. Kommittén anser att ytterligare åtgärder behövs för att förenkla regler och instrument, minska den administrativa bördan och förbättra ramvillkoren för investeringar samt uppmuntra entreprenörskompetens i de olika utbildningssystemen.

... för en smart och hållbar tillväxt för alla.

| 12. | ”Smart tillväxt” är av stor betydelse när det gäller att främja mer konkurrenskraftiga regionala ekonomier som är mindre sårbara för externa chocker. Kommittén uppmuntrar därför regionerna och städerna att organiskt och kontinuerligt utveckla initiativ för att främja företagandet inom innovativa sektorer och koncentrera sina investeringar till ”framtidssektorer” som livsmedelsindustrin (jordbruks-, veterinär- och livsmedelsteknik), grön ekonomi, kreativa industrier, e-hälsovård, turism och sociala tjänster samt den så kallade silverekonomin. I detta syfte uppmanar kommittén kommissionen att stödja de regionala myndigheterna så att de strategier för smart specialisering som dessa utarbetar i linje med gemenskapsriktlinjerna genomförs effektivt på regional nivå. |
| --- | --- |

12.

”Smart tillväxt” är av stor betydelse när det gäller att främja mer konkurrenskraftiga regionala ekonomier som är mindre sårbara för externa chocker. Kommittén uppmuntrar därför regionerna och städerna att organiskt och kontinuerligt utveckla initiativ för att främja företagandet inom innovativa sektorer och koncentrera sina investeringar till ”framtidssektorer” som livsmedelsindustrin (jordbruks-, veterinär- och livsmedelsteknik), grön ekonomi, kreativa industrier, e-hälsovård, turism och sociala tjänster samt den så kallade silverekonomin. I detta syfte uppmanar kommittén kommissionen att stödja de regionala myndigheterna så att de strategier för smart specialisering som dessa utarbetar i linje med gemenskapsriktlinjerna genomförs effektivt på regional nivå.

| 13. | De förändringar som den globaliserade ekonomin har gett upphov till har en enorm inverkan på arbetsmarknaden. Vi bör därför fokusera på en modernisering av arbetsmarknaden för att hjälpa medborgarna att finna arbete, och på utbildning inriktad på de färdigheter som de nya utmaningarna i näringslivet kräver. Kommittén betonar i detta sammanhang den centrala roll som Europeiska socialfonden (nedan kallad ESF) har när det gäller att stödja aktiva politiska åtgärder, särskilt sådana som syftar till att förbättra arbetstagarnas kunskaper och deras anpassning till sociala, tekniska och kulturella förändringar. |
| --- | --- |

13.

De förändringar som den globaliserade ekonomin har gett upphov till har en enorm inverkan på arbetsmarknaden. Vi bör därför fokusera på en modernisering av arbetsmarknaden för att hjälpa medborgarna att finna arbete, och på utbildning inriktad på de färdigheter som de nya utmaningarna i näringslivet kräver. Kommittén betonar i detta sammanhang den centrala roll som Europeiska socialfonden (nedan kallad ESF) har när det gäller att stödja aktiva politiska åtgärder, särskilt sådana som syftar till att förbättra arbetstagarnas kunskaper och deras anpassning till sociala, tekniska och kulturella förändringar.

| 14. | ReK understryker att sammanhållningspolitiken anslår en del av sin finansiering till stöd för initiativ på utbildningsområdet, och erinrar om att en av effekterna av krisen var den kraftiga ökningen av ungdomsarbetslösheten. Kommittén framhåller den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter spelar på detta område och anser att det är nödvändigt att stärka kopplingen mellan ungdomssysselsättningsinitiativet (2) och ESF-finansierad verksamhet, med fokus på ungdomsgarantin och instrumenten för tillträde till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

14.

ReK understryker att sammanhållningspolitiken anslår en del av sin finansiering till stöd för initiativ på utbildningsområdet, och erinrar om att en av effekterna av krisen var den kraftiga ökningen av ungdomsarbetslösheten. Kommittén framhåller den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter spelar på detta område och anser att det är nödvändigt att stärka kopplingen mellan ungdomssysselsättningsinitiativet (2) och ESF-finansierad verksamhet, med fokus på ungdomsgarantin och instrumenten för tillträde till arbetsmarknaden.

| 15. | Mot bakgrund av den ökade fattigdomen och sociala utslagningen i det europeiska samhället bör den offentliga politiken förbättra instrumenten för stöd till de sämst ställda, bland annat genom europeiska initiativ och användningen av medel som är avsatta för sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

15.

Mot bakgrund av den ökade fattigdomen och sociala utslagningen i det europeiska samhället bör den offentliga politiken förbättra instrumenten för stöd till de sämst ställda, bland annat genom europeiska initiativ och användningen av medel som är avsatta för sammanhållningspolitik.

| 16. | Kommittén ställer sig positiv till att stadsfrågorna har en framträdande roll i analysen i den sjätte sammanhållningsrapporten, med tanke på storstädernas betydelse i den globaliserade ekonomin och de möjliga effekterna i fråga om hållbarhet, men beklagar att de mycket stora skillnaderna i utvecklingsnivå mellan stad och landsbygd inte behandlas mer och betonar därför behovet av att främja en polycentrisk och geografiskt balanserad tillväxt mellan olika regioner, bl.a. genom åtgärder för att ta itu med den digitala klyftan och en hållbar transportpolitik som bygger på en differentierad strategi som beaktar de territoriella särdragen. |
| --- | --- |

16.

Kommittén ställer sig positiv till att stadsfrågorna har en framträdande roll i analysen i den sjätte sammanhållningsrapporten, med tanke på storstädernas betydelse i den globaliserade ekonomin och de möjliga effekterna i fråga om hållbarhet, men beklagar att de mycket stora skillnaderna i utvecklingsnivå mellan stad och landsbygd inte behandlas mer och betonar därför behovet av att främja en polycentrisk och geografiskt balanserad tillväxt mellan olika regioner, bl.a. genom åtgärder för att ta itu med den digitala klyftan och en hållbar transportpolitik som bygger på en differentierad strategi som beaktar de territoriella särdragen.

| 17. | ReK påminner om vikten av tillväxt som skapar nya ekonomiska möjligheter genom utveckling av ren och effektiv energi. Kommittén ser positivt på att de lokala och regionala myndigheterna under senare år har ökat de offentliga investeringarna på miljöområdet, och noterar de europeiska städernas och regionernas åtaganden för en övergång mot grönare tillväxt. I detta sammanhang efterlyser kommittén en förstärkning av borgmästaravtalet i syfte att öka och förbättra de lokala och regionala myndigheternas engagemang i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

17.

ReK påminner om vikten av tillväxt som skapar nya ekonomiska möjligheter genom utveckling av ren och effektiv energi. Kommittén ser positivt på att de lokala och regionala myndigheterna under senare år har ökat de offentliga investeringarna på miljöområdet, och noterar de europeiska städernas och regionernas åtaganden för en övergång mot grönare tillväxt. I detta sammanhang efterlyser kommittén en förstärkning av borgmästaravtalet i syfte att öka och förbättra de lokala och regionala myndigheternas engagemang i kampen mot klimatförändringarna.

| 18. | Regionkommittén anser att EU:s sammanhållningspolitik med sitt mål om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning även i framtiden tydligt bör bidra till genomförandet av målen i Europa 2020-strategin. Genom den förstärkta kopplingen mellan tillväxt- och konvergensmålen kommer sammanhållningspolitiken att bidra till att undanröja skillnaderna inom EU när det handlar om att uppnå de centrala målen i strategin och därmed också till varaktiga välfärdsvinster i hela Europa. Man måste konsekvent utnyttja denna potential genom att med hjälp av sammanhållningspolitikens partnerskapsstrategi konkret ta itu med förhållandena och potentialen på plats genom regionalt förankrade strategier. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén anser att EU:s sammanhållningspolitik med sitt mål om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning även i framtiden tydligt bör bidra till genomförandet av målen i Europa 2020-strategin. Genom den förstärkta kopplingen mellan tillväxt- och konvergensmålen kommer sammanhållningspolitiken att bidra till att undanröja skillnaderna inom EU när det handlar om att uppnå de centrala målen i strategin och därmed också till varaktiga välfärdsvinster i hela Europa. Man måste konsekvent utnyttja denna potential genom att med hjälp av sammanhållningspolitikens partnerskapsstrategi konkret ta itu med förhållandena och potentialen på plats genom regionalt förankrade strategier.

III.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Utökade resurser för tillväxt och regional balans ...

| 19. | Vi upprepar vår uppmaning att inte inkludera medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas offentliga utgifter för samfinansiering av struktur- och investeringsfonderna i de motsvarande strukturella och offentliga utgifter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten. Detta skulle både frigöra resurser för investeringar som bedöms vara av europeiskt intresse och påskynda utgiftsförfarandena. |
| --- | --- |

19.

Vi upprepar vår uppmaning att inte inkludera medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas offentliga utgifter för samfinansiering av struktur- och investeringsfonderna i de motsvarande strukturella och offentliga utgifter som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten. Detta skulle både frigöra resurser för investeringar som bedöms vara av europeiskt intresse och påskynda utgiftsförfarandena.

| 20. | I likhet med vad som anges i den sjätte lägesrapporten framhåller kommittén att man i riktlinjerna för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet bör ha som målsättning att det ska finnas ett reellt multimodalt nätverk på EU-nivå som omfattar järnvägsförbindelserna genom utbyggnad av infrastrukturen men även genom förbättring av den existerande. I detta avseende anser vi att det är nödvändigt att förfoga över hållbara, konkurrenskraftiga, energieffektiva och mer ekologiska transportmedel, att uppmuntra intermodalitet och komplementär användning av olika transportmedel, samt att genomföra infrastrukturprojekt åtminstone i de mindre utvecklade regionerna där det finns fysiska hinder för den inre marknaden (såsom avlägset belägna områden och bergsregioner), och i områden som har problem när det gäller den territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

20.

I likhet med vad som anges i den sjätte lägesrapporten framhåller kommittén att man i riktlinjerna för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet bör ha som målsättning att det ska finnas ett reellt multimodalt nätverk på EU-nivå som omfattar järnvägsförbindelserna genom utbyggnad av infrastrukturen men även genom förbättring av den existerande. I detta avseende anser vi att det är nödvändigt att förfoga över hållbara, konkurrenskraftiga, energieffektiva och mer ekologiska transportmedel, att uppmuntra intermodalitet och komplementär användning av olika transportmedel, samt att genomföra infrastrukturprojekt åtminstone i de mindre utvecklade regionerna där det finns fysiska hinder för den inre marknaden (såsom avlägset belägna områden och bergsregioner), och i områden som har problem när det gäller den territoriella sammanhållningen.

| 21. | För att öka och förbättra de tillväxtinriktade investeringarna efterlyser kommittén större samverkanseffekter mellan budgetinstrument på olika nationella förvaltningsnivåer och EU:s finansieringsinstrument. I samband med detta anser kommittén det vara en prioritering att grundligare överväga Europeiska investeringsbankens (EIB) och Europeiska investeringsfondens roll, i syfte att utvidga deras mandat och stärka deras kapital. Kommittén påpekar att programperiodens inledning vore en bra tidpunkt att fastställa den EIB-finansiering som ska öronmärkas för regional utveckling, med löptider och villkor som utformats för behoven hos de administrationer som använder medlen. Dessutom bör man undersöka möjligheten att ge EIB en tillsynsfunktion för vissa investeringar som lokala och regionala myndigheter initierar. Framför allt skulle unionens finansinstitut kunna bedöma investeringarnas kvalitet och överensstämmelse med EU:s viktiga strategiska beslut, bland annat för att uppnå en gynnsam behandling av lån som behövs för att genomföra dem i den mening som avses i stabilitetspakten. |
| --- | --- |

21.

För att öka och förbättra de tillväxtinriktade investeringarna efterlyser kommittén större samverkanseffekter mellan budgetinstrument på olika nationella förvaltningsnivåer och EU:s finansieringsinstrument. I samband med detta anser kommittén det vara en prioritering att grundligare överväga Europeiska investeringsbankens (EIB) och Europeiska investeringsfondens roll, i syfte att utvidga deras mandat och stärka deras kapital. Kommittén påpekar att programperiodens inledning vore en bra tidpunkt att fastställa den EIB-finansiering som ska öronmärkas för regional utveckling, med löptider och villkor som utformats för behoven hos de administrationer som använder medlen. Dessutom bör man undersöka möjligheten att ge EIB en tillsynsfunktion för vissa investeringar som lokala och regionala myndigheter initierar. Framför allt skulle unionens finansinstitut kunna bedöma investeringarnas kvalitet och överensstämmelse med EU:s viktiga strategiska beslut, bland annat för att uppnå en gynnsam behandling av lån som behövs för att genomföra dem i den mening som avses i stabilitetspakten.

... i linje med EU:s strävan efter balans mellan åtstramning och sammanhållning ...

| 22. | ReK upprepar sin oro för risken att struktur- och investeringsfondernas effektivitet och positiva inverkan genom den makroekonomiska villkorligheten påverkas negativt av medlemsstaternas makroekonomiska politik. |
| --- | --- |

22.

ReK upprepar sin oro för risken att struktur- och investeringsfondernas effektivitet och positiva inverkan genom den makroekonomiska villkorligheten påverkas negativt av medlemsstaternas makroekonomiska politik.

| 23. | Vi uppmanar kommissionen att bedöma i vilken mån förhandsvillkoren har bidragit till de stora förseningarna när det handlar om att ingå partnerskapsavtal och operativa program. |
| --- | --- |

23.

Vi uppmanar kommissionen att bedöma i vilken mån förhandsvillkoren har bidragit till de stora förseningarna när det handlar om att ingå partnerskapsavtal och operativa program.

| 24. | ReK påpekar att de indikatorer som används i samband med förfarandet vid makroekonomiska obalanser och som infördes genom lagstiftningspaketet om ekonomisk styrning har uteslutande ekonomisk karaktär. Kommittén anser att kommissionen, när den beslutar om att ge förebyggande rekommendationer till en medlemsstat eller, i de allvarligaste fallen, inleda förfarandet vid makroekonomiska obalanser, också bör ta hänsyn till sociala, miljömässiga och territoriella indikatorer i linje med de centrala målen i Europa 2020-strategin. Kommittén anser att det nära sambandet mellan ekonomiska och finanspolitiska mål och sammanhållningspolitiken skulle kunna försvaga genomförandet av åtgärder för territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

24.

ReK påpekar att de indikatorer som används i samband med förfarandet vid makroekonomiska obalanser och som infördes genom lagstiftningspaketet om ekonomisk styrning har uteslutande ekonomisk karaktär. Kommittén anser att kommissionen, när den beslutar om att ge förebyggande rekommendationer till en medlemsstat eller, i de allvarligaste fallen, inleda förfarandet vid makroekonomiska obalanser, också bör ta hänsyn till sociala, miljömässiga och territoriella indikatorer i linje med de centrala målen i Europa 2020-strategin. Kommittén anser att det nära sambandet mellan ekonomiska och finanspolitiska mål och sammanhållningspolitiken skulle kunna försvaga genomförandet av åtgärder för territoriell sammanhållning.

| 25. | Kommittén efterlyser större respekt för artikel 174 om territoriell sammanhållning i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken särskild hänsyn ska tas till landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar och regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, till exempel de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öar samt gräns- och bergsområden. Dessutom bör man ta hänsyn till andra demografiska utmaningar som har stor inverkan på regionerna, såsom avfolkning, åldrande befolkning och mycket spridd befolkning. Regionkommittén anser att kommissionen bör ägna särskild uppmärksamhet åt de geografiskt och demografiskt mest missgynnade områdena i genomförandet av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

25.

Kommittén efterlyser större respekt för artikel 174 om territoriell sammanhållning i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken särskild hänsyn ska tas till landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar och regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, till exempel de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öar samt gräns- och bergsområden. Dessutom bör man ta hänsyn till andra demografiska utmaningar som har stor inverkan på regionerna, såsom avfolkning, åldrande befolkning och mycket spridd befolkning. Regionkommittén anser att kommissionen bör ägna särskild uppmärksamhet åt de geografiskt och demografiskt mest missgynnade områdena i genomförandet av sammanhållningspolitiken.

| 26. | Kommittén framhåller att sammanhållningspolitiken utgör ett mycket viktigt stöd som drivkraft för tillväxt och förändringar i de minst utvecklade regionerna som har behov av långsiktiga, varaktiga satsningar. |
| --- | --- |

26.

Kommittén framhåller att sammanhållningspolitiken utgör ett mycket viktigt stöd som drivkraft för tillväxt och förändringar i de minst utvecklade regionerna som har behov av långsiktiga, varaktiga satsningar.

| 27. | Kommittén anser dessutom att man vid sammanhållningspolitikens utformning och genomförande bör fästa större uppmärksamhet vid de yttersta randområdenas särdrag och begränsningar, i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

27.

Kommittén anser dessutom att man vid sammanhållningspolitikens utformning och genomförande bör fästa större uppmärksamhet vid de yttersta randområdenas särdrag och begränsningar, i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget.

... tack vare en politik som verkligen utgår från regionen ...

| 28. | ReK anser att den territoriella dimensionen bör beaktas fullt ut i utformningen och genomförandet av Europa 2020-strategin, bland annat på grund av de skillnader som framkommit när det gäller graden av innovation. En större roll för de lokala och regionala myndigheterna i detta hänseende skulle öka deras ansvar och främja ett mer effektivt beslutsfattande med avseende på prioriterade investeringar. Kommittén föreslår att man inrättar regionala indikatorer för att övervaka framstegen. |
| --- | --- |

28.

ReK anser att den territoriella dimensionen bör beaktas fullt ut i utformningen och genomförandet av Europa 2020-strategin, bland annat på grund av de skillnader som framkommit när det gäller graden av innovation. En större roll för de lokala och regionala myndigheterna i detta hänseende skulle öka deras ansvar och främja ett mer effektivt beslutsfattande med avseende på prioriterade investeringar. Kommittén föreslår att man inrättar regionala indikatorer för att övervaka framstegen.

| 29. | Vi beklagar att den sjätte sammanhållningsrapporten inte innehåller en tydlig utvärdering av de territoriella konsekvenserna av den europeiska sektorspolitiken på sammanhållningspolitiken. Med tanke på det ömsesidiga beroendet mellan sammanhållningspolitiken och sektorspolitiken på olika områden föreslår kommittén att man i rapporten infogar ett kapitel som särskilt behandlar denna aspekt, såsom tidigare var fallet, och i linje med EUF-fördraget, som föreskriver att EU-politiken ska främja sammanhållningen i Europa. |
| --- | --- |

29.

Vi beklagar att den sjätte sammanhållningsrapporten inte innehåller en tydlig utvärdering av de territoriella konsekvenserna av den europeiska sektorspolitiken på sammanhållningspolitiken. Med tanke på det ömsesidiga beroendet mellan sammanhållningspolitiken och sektorspolitiken på olika områden föreslår kommittén att man i rapporten infogar ett kapitel som särskilt behandlar denna aspekt, såsom tidigare var fallet, och i linje med EUF-fördraget, som föreskriver att EU-politiken ska främja sammanhållningen i Europa.

| 30. | Kommittén påminner om vikten av att anta instrument för bedömning av politikens territoriella konsekvenser, vars huvudsyfte är att granska EU-politikens territoriella konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna och att öka synligheten för dessa konsekvenser i lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

30.

Kommittén påminner om vikten av att anta instrument för bedömning av politikens territoriella konsekvenser, vars huvudsyfte är att granska EU-politikens territoriella konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna och att öka synligheten för dessa konsekvenser i lagstiftningsprocessen.

| 31. | Kommittén efterlyser därför en prioriterad territoriell dimension i de operativa programmen, som omfattar teman med anknytning till Europa 2020-strategin, så att den territoriella sammanhållningen kan garantera en balanserad fysisk planering som beaktar det ömsesidiga beroendet mellan regionerna. |
| --- | --- |

31.

Kommittén efterlyser därför en prioriterad territoriell dimension i de operativa programmen, som omfattar teman med anknytning till Europa 2020-strategin, så att den territoriella sammanhållningen kan garantera en balanserad fysisk planering som beaktar det ömsesidiga beroendet mellan regionerna.

| 32. | ReK påminner kommissionen om sitt tidigare arbete i ämnet bortom BNP och om behovet av att se på de regionala utmaningarna på ett mer uppfinningsrikt sätt (t.ex. hur IKT- och höghastighetsbredbandsprojekt skulle kunna stödjas via Eruf). Kommittén anser att användningen av en regions BNP medför ett antal svagheter som underminerar sammanhållningspolitikens trovärdighet, framför allt vad gäller klassificeringen av regionerna och fördelningen av resurser från Esif. |
| --- | --- |

32.

ReK påminner kommissionen om sitt tidigare arbete i ämnet bortom BNP och om behovet av att se på de regionala utmaningarna på ett mer uppfinningsrikt sätt (t.ex. hur IKT- och höghastighetsbredbandsprojekt skulle kunna stödjas via Eruf). Kommittén anser att användningen av en regions BNP medför ett antal svagheter som underminerar sammanhållningspolitikens trovärdighet, framför allt vad gäller klassificeringen av regionerna och fördelningen av resurser från Esif.

... med ett starkt fokus på administrativ effektivitet och utvärdering av resultat ...

| 33. | För att säkerställa ett snabbt genomförande av programmen menar kommittén att man bör anta åtgärder för förenkling och rationalisering av förfarandena för tillgång till EU-medel, och för hanteringen av insatserna och kontrollmekanismerna för att öka effektiviteten. |
| --- | --- |

33.

För att säkerställa ett snabbt genomförande av programmen menar kommittén att man bör anta åtgärder för förenkling och rationalisering av förfarandena för tillgång till EU-medel, och för hanteringen av insatserna och kontrollmekanismerna för att öka effektiviteten.

| 34. | Kommittén uppmanar de ansvariga myndigheterna att göra en särskild insats när det gäller harmoniseringen och ett korrekt införlivande av de grundläggande, övergripande bestämmelser som utgör grunden för förvaltningen av sammanhållningspolitikens medel, särskilt bestämmelserna om offentlig upphandling (3). |
| --- | --- |

34.

Kommittén uppmanar de ansvariga myndigheterna att göra en särskild insats när det gäller harmoniseringen och ett korrekt införlivande av de grundläggande, övergripande bestämmelser som utgör grunden för förvaltningen av sammanhållningspolitikens medel, särskilt bestämmelserna om offentlig upphandling (3).

| 35. | Kommissionen bör se till att inte en alltför stor byråkratisk börda hämmar effektiviteten i insatserna. ReK uppmanar kommissionen att se över den praxis som innebär att den byråkratiska bördan är lika stor för de effektivaste operativa programmen som för de program som kännetecknas av en stor andel fel och bedrägerier. För övrigt uppmanar ReK kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra ett snabbt godkännande av operativa program så att den nya programperioden kan inledas snabbare. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen bör se till att inte en alltför stor byråkratisk börda hämmar effektiviteten i insatserna. ReK uppmanar kommissionen att se över den praxis som innebär att den byråkratiska bördan är lika stor för de effektivaste operativa programmen som för de program som kännetecknas av en stor andel fel och bedrägerier. För övrigt uppmanar ReK kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra ett snabbt godkännande av operativa program så att den nya programperioden kan inledas snabbare.

| 36. | Kommittén håller med om den synpunkt som framförs i rapporten om behovet av att koncentrera struktur- och investeringsfonderna på ett begränsat antal mål för att maximera effekterna på fältet. Kommittén uttrycker dock sin oro över bristen på flexibilitet i valet av de tematiska mål, som bör fastställas på grundval av särdragen och behoven i de olika regionerna. |
| --- | --- |

36.

Kommittén håller med om den synpunkt som framförs i rapporten om behovet av att koncentrera struktur- och investeringsfonderna på ett begränsat antal mål för att maximera effekterna på fältet. Kommittén uttrycker dock sin oro över bristen på flexibilitet i valet av de tematiska mål, som bör fastställas på grundval av särdragen och behoven i de olika regionerna.

| 37. | Kommittén är oroad över att additionalitetsprincipen för perioden 2014–2020 har försvagats och att verifiering bara krävs i 14 medlemsstater. Vi vill därför be kommissionen att utvärdera tillämpningen av denna princip inom EU i syfte att undvika att Esif används för att ersätta investeringar från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

37.

Kommittén är oroad över att additionalitetsprincipen för perioden 2014–2020 har försvagats och att verifiering bara krävs i 14 medlemsstater. Vi vill därför be kommissionen att utvärdera tillämpningen av denna princip inom EU i syfte att undvika att Esif används för att ersätta investeringar från medlemsstaternas sida.

| 38. | ReK motsätter sig inrättandet av en EU-resultatreserv på nationell nivå, eftersom en sådan mekanism kan leda till att man fastställer mål som är lätta att uppnå och ger blygsamma resultat. Kommittén anser att en av de största utmaningarna när det gäller resultatramen är att formulera ambitiösa kvantifierade mål och indikatorer som samtidigt är uppnåbara. |
| --- | --- |

38.

ReK motsätter sig inrättandet av en EU-resultatreserv på nationell nivå, eftersom en sådan mekanism kan leda till att man fastställer mål som är lätta att uppnå och ger blygsamma resultat. Kommittén anser att en av de största utmaningarna när det gäller resultatramen är att formulera ambitiösa kvantifierade mål och indikatorer som samtidigt är uppnåbara.

| 39. | Kommittén påminner om att offentliga och privata investeringar har minskat under de senaste åren och nått negativa nivåer i vissa länder. Snäva budgetar och nedskärningar av utgifterna har allvarligt undergrävt investeringar i sektorer som kan stimulera den ekonomiska tillväxten. I detta sammanhang uppmanar ReK kommissionen att med beaktande av de eventuella återverkningarna på sysselsättningen och tillväxten noggrant utvärdera de omständigheter under vilka finansiella korrigeringar eller inställande av betalningar ska tillämpas. |
| --- | --- |

39.

Kommittén påminner om att offentliga och privata investeringar har minskat under de senaste åren och nått negativa nivåer i vissa länder. Snäva budgetar och nedskärningar av utgifterna har allvarligt undergrävt investeringar i sektorer som kan stimulera den ekonomiska tillväxten. I detta sammanhang uppmanar ReK kommissionen att med beaktande av de eventuella återverkningarna på sysselsättningen och tillväxten noggrant utvärdera de omständigheter under vilka finansiella korrigeringar eller inställande av betalningar ska tillämpas.

| 40. | Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda förhandlingarna och förfarandena för att godkänna partnerskapsavtalen och de operativa programmen. Vi framhåller den betydelse som medlen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna har för investeringarna i de lokala och regionala myndigheternas områden och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna till nära samverkan för att värna om kvaliteten på förfarandena och begränsa de negativa effekterna av att början på den nya stödperioden senareläggs ytterligare. |
| --- | --- |

40.

Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda förhandlingarna och förfarandena för att godkänna partnerskapsavtalen och de operativa programmen. Vi framhåller den betydelse som medlen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna har för investeringarna i de lokala och regionala myndigheternas områden och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna till nära samverkan för att värna om kvaliteten på förfarandena och begränsa de negativa effekterna av att början på den nya stödperioden senareläggs ytterligare.

| 41. | ReK uppmanar kommissionen att fastställa former för administrativt stöd när det gäller viktiga faktorer som fastställande av insatsernas mål, utvärdering av resultaten med användning av lämpliga indikatorer och beslut om uppföljningsåtgärder. Det handlar om att säkerställa att detta genomförs på ett konsekvent sätt i de olika berörda förvaltningarna och om att bidra till att det på EU-nivå skapas en förvaltningskultur som bygger på övervakning och utvärdering av den verksamhet som genomförs. På samma sätt anser kommittén att det är viktigt att säkerställa stöd till de regionala myndigheterna vad avser dels finansieringstekniska initiativ, som är avgörande för att öka resurserna och investeringarna, dels offentlig upphandling, som i allt högre grad bör utvecklas till att bli ett instrument som den offentliga förvaltningen använder för att stimulera innovation och kreativitet. |
| --- | --- |

41.

ReK uppmanar kommissionen att fastställa former för administrativt stöd när det gäller viktiga faktorer som fastställande av insatsernas mål, utvärdering av resultaten med användning av lämpliga indikatorer och beslut om uppföljningsåtgärder. Det handlar om att säkerställa att detta genomförs på ett konsekvent sätt i de olika berörda förvaltningarna och om att bidra till att det på EU-nivå skapas en förvaltningskultur som bygger på övervakning och utvärdering av den verksamhet som genomförs. På samma sätt anser kommittén att det är viktigt att säkerställa stöd till de regionala myndigheterna vad avser dels finansieringstekniska initiativ, som är avgörande för att öka resurserna och investeringarna, dels offentlig upphandling, som i allt högre grad bör utvecklas till att bli ett instrument som den offentliga förvaltningen använder för att stimulera innovation och kreativitet.

... en mer omfattande medverkan av intressenter och medborgare ...

| 42. | Kommittén är övertygad om att uppförandekoden för partnerskap stärker deltagandet i programplaneringen i regionerna, både vad gäller metod och innehåll, och har en avgörande roll för att öka sammanhållningspolitikens effekter och befästa dess inverkan. Kommittén uppmanar kommissionen att övervaka hur uppförandekoden tillämpas i de nationella rättssystemen för att säkerställa ett brett och öppet deltagande av lokala aktörer, med tanke på att om de inte deltar fullt ut i utarbetandet av programdokumenten kommer deras deltagande att vara mindre effektivt i genomförandefasen, särskilt vad avser planeringsverktyg som bygger på delaktighet mellan de olika styresnivåerna. |
| --- | --- |

42.

Kommittén är övertygad om att uppförandekoden för partnerskap stärker deltagandet i programplaneringen i regionerna, både vad gäller metod och innehåll, och har en avgörande roll för att öka sammanhållningspolitikens effekter och befästa dess inverkan. Kommittén uppmanar kommissionen att övervaka hur uppförandekoden tillämpas i de nationella rättssystemen för att säkerställa ett brett och öppet deltagande av lokala aktörer, med tanke på att om de inte deltar fullt ut i utarbetandet av programdokumenten kommer deras deltagande att vara mindre effektivt i genomförandefasen, särskilt vad avser planeringsverktyg som bygger på delaktighet mellan de olika styresnivåerna.

| 43. | Vid en tidpunkt när medborgarna, för att säkerställa politikens fulla legitimitet och en fördjupad europeisk integration, bör göras uppmärksamma på och informeras om resultaten av projekt som finansieras genom strukturfonderna och om effekterna av EU:s politik i deras regioner, påpekar kommittén att den sjätte rapporten inte ägnar särskild uppmärksamhet åt kommunikation och information. För att maximera spridningen av kunskaper om sammanhållningspolitiken bland medborgarna uppmanar kommittén kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ett större deltagande av de lokala och regionala myndigheterna i informationskampanjer. Samtidigt anser kommittén att det finns behov av att ge full effekt åt de bestämmelser som kräver full öppenhet vad gäller anslag och resultat av åtgärder, bl.a. genom största möjliga användning av it-verktyg, och att förbättra användningen av den insamlade informationen (Open Data) för det syfte som man bedömer ger allmänheten största nytta och effektivitet. |
| --- | --- |

43.

Vid en tidpunkt när medborgarna, för att säkerställa politikens fulla legitimitet och en fördjupad europeisk integration, bör göras uppmärksamma på och informeras om resultaten av projekt som finansieras genom strukturfonderna och om effekterna av EU:s politik i deras regioner, påpekar kommittén att den sjätte rapporten inte ägnar särskild uppmärksamhet åt kommunikation och information. För att maximera spridningen av kunskaper om sammanhållningspolitiken bland medborgarna uppmanar kommittén kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ett större deltagande av de lokala och regionala myndigheterna i informationskampanjer. Samtidigt anser kommittén att det finns behov av att ge full effekt åt de bestämmelser som kräver full öppenhet vad gäller anslag och resultat av åtgärder, bl.a. genom största möjliga användning av it-verktyg, och att förbättra användningen av den insamlade informationen (Open Data) för det syfte som man bedömer ger allmänheten största nytta och effektivitet.

... en allt närmare samverkan mellan förvaltningarna i olika medlemsstater och angränsande länder ...

| 44. | Med tanke på att det europeiska territoriella samarbetet sedan programperioden 2007–2013 är ett fullvärdigt mål för sammanhållningspolitiken, anser kommittén att det inte behandlas i tillräcklig utsträckning i rapporten. Det är i första hand det gränsöverskridande samarbetet som påverkar sammanhållningen i gränsregioner. Vi föreslår därför att rapporten i framtiden innehåller en utvärdering av sammanhållningen i Europas gränsöverskridande regioner, inbegripet en analys av deras viktigaste problem, samt en utvärdering av effekterna av det gränsöverskridande samarbetets operativa program. Detta instrument bör uppmärksammas i större utsträckning, inte minst eftersom det främjar samarbete och erfarenhetsutbyte mellan förvaltningarna i olika medlemsstater och syftar till ett administrativt system som i allt högre grad bygger på gemensamma värden och arbetsmetoder. |
| --- | --- |

44.

Med tanke på att det europeiska territoriella samarbetet sedan programperioden 2007–2013 är ett fullvärdigt mål för sammanhållningspolitiken, anser kommittén att det inte behandlas i tillräcklig utsträckning i rapporten. Det är i första hand det gränsöverskridande samarbetet som påverkar sammanhållningen i gränsregioner. Vi föreslår därför att rapporten i framtiden innehåller en utvärdering av sammanhållningen i Europas gränsöverskridande regioner, inbegripet en analys av deras viktigaste problem, samt en utvärdering av effekterna av det gränsöverskridande samarbetets operativa program. Detta instrument bör uppmärksammas i större utsträckning, inte minst eftersom det främjar samarbete och erfarenhetsutbyte mellan förvaltningarna i olika medlemsstater och syftar till ett administrativt system som i allt högre grad bygger på gemensamma värden och arbetsmetoder.

| 45. | Kommittén beklagar att den nyckelroll som sammanhållningspolitiken spelar för att stödja makroregionala strategier inte utvecklas närmare i den sjätte sammanhållningsrapporten. |
| --- | --- |

45.

Kommittén beklagar att den nyckelroll som sammanhållningspolitiken spelar för att stödja makroregionala strategier inte utvecklas närmare i den sjätte sammanhållningsrapporten.

| 46. | ReK efterlyser en närmare samordning mellan sammanhållningspolitiken och EU:s grannskapspolitik och en bättre utvärdering och spridning av projektresultaten. |
| --- | --- |

46.

ReK efterlyser en närmare samordning mellan sammanhållningspolitiken och EU:s grannskapspolitik och en bättre utvärdering och spridning av projektresultaten.

... och en större politisk ”tyngd” i den europeiska debatten.

| 47. | Kommittén rekommenderar att man inrättar ett ”råd för sammanhållningspolitiken” bestående av nationella ministrar på relevant styrelsenivå med ansvar för sammanhållningspolitiken. Kommittén anser att detta skulle öka synligheten och säkerställa en kontinuerlig politisk debatt om sammanhållningen. Kommittén förklarar sig beredd att delta aktivt i de politiska diskussionerna om inrättandet av ett sådant organ för att säkerställa att de lokala och regionala myndigheternas synpunkter beaktas fullt ut (4). |
| --- | --- |

47.

Kommittén rekommenderar att man inrättar ett ”råd för sammanhållningspolitiken” bestående av nationella ministrar på relevant styrelsenivå med ansvar för sammanhållningspolitiken. Kommittén anser att detta skulle öka synligheten och säkerställa en kontinuerlig politisk debatt om sammanhållningen. Kommittén förklarar sig beredd att delta aktivt i de politiska diskussionerna om inrättandet av ett sådant organ för att säkerställa att de lokala och regionala myndigheternas synpunkter beaktas fullt ut (4).

Bryssel den 3 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  CDR_3609–2013_00_00_TRA_AC.

1

(2)  CDR_00789–2013_00_00_TRA_AC.

2

(3)  CDR 3609–2013_00_00_TRA_AC.

3

(4)  CDR_2233–2012_00_00_TRA_RES (föredragande: Marek Woźniak, PL–EPP).

4

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/15

---

Yttrande från Regionkommittén – ”Industripolitiska paketet”

(2015/C 019/04)

| Föredragande | Markku Markkula (FI–PPE), Stadsfullmäktigeledamot i Esbo |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen: För en industriell renässans i Europa

  COM(2014) 14 final
  Meddelande från kommissionen: En vision av den inre marknaden för industriprodukter

  COM(2014) 25 final |

Föredragande

Markku Markkula (FI–PPE), Stadsfullmäktigeledamot i Esbo

Referensdokument

Meddelande från kommissionen: För en industriell renässans i Europa

COM(2014) 14 final

Meddelande från kommissionen: En vision av den inre marknaden för industriprodukter

COM(2014) 25 final

I.   HUVUDBUDSKAP PÅ BASIS AV REGIONKOMMITTÉNS AKTIVITETER FÖR ÖVERVAKNING AV EUROPA 2020-STRATEGIN

| 1. | Sedan 2010 har ReK särskilt behandlat industripolitiken med utgångspunkt i de relevanta flaggskeppsinitiativen inom Europa 2020-strategin, som kommittén har bedömt genom ett antal undersökningar och konferenser (1). Detta resulterade i ReK:s samlade bedömning av Europa 2020-strategin, som presenterades den 7 mars 2014 i Atenförklaringen (2) om en territoriell vision för tillväxt och sysselsättning tillsammans med en halvtidsutvärdering (3). I korthet förespråkar ReK följande:






  a. | Att ge Europa 2020-strategin en territoriell dimension och att fastställa differentierade mål på regional nivå genom en kombination av nedifrån och upp-orienterade och uppifrån och ned-orienterade tillvägagångssätt. |
| --- | --- | --- |

1.

Sedan 2010 har ReK särskilt behandlat industripolitiken med utgångspunkt i de relevanta flaggskeppsinitiativen inom Europa 2020-strategin, som kommittén har bedömt genom ett antal undersökningar och konferenser (1). Detta resulterade i ReK:s samlade bedömning av Europa 2020-strategin, som presenterades den 7 mars 2014 i Atenförklaringen (2) om en territoriell vision för tillväxt och sysselsättning tillsammans med en halvtidsutvärdering (3). I korthet förespråkar ReK följande:

a.

Att ge Europa 2020-strategin en territoriell dimension och att fastställa differentierade mål på regional nivå genom en kombination av nedifrån och upp-orienterade och uppifrån och ned-orienterade tillvägagångssätt.

| b. | Att utforma och genomföra Europa 2020-strategin utgående från ett tillvägagångssätt med flernivåstyre. |
| --- | --- |

b.

Att utforma och genomföra Europa 2020-strategin utgående från ett tillvägagångssätt med flernivåstyre.

| c. | Att tillhandahålla tillräcklig finansiering för de långsiktiga investeringar som behövs för att stödja tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

c.

Att tillhandahålla tillräcklig finansiering för de långsiktiga investeringar som behövs för att stödja tillväxten och sysselsättningen.

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 2. | Genom att i högre grad involvera städerna i alla faser av politikutformningen kommer EU att bättre kunna hantera de förändringar som medborgarna i hela Europa möter. Detta förutsätter att man tillämpar strategin för flernivåstyre och arbetar tillsammans med alla styresnivåer (vertikala partnerskap) och samarbetar i olika omfattning med alla intressenter (horisontella partnerskap). |
| --- | --- |

2.

Genom att i högre grad involvera städerna i alla faser av politikutformningen kommer EU att bättre kunna hantera de förändringar som medborgarna i hela Europa möter. Detta förutsätter att man tillämpar strategin för flernivåstyre och arbetar tillsammans med alla styresnivåer (vertikala partnerskap) och samarbetar i olika omfattning med alla intressenter (horisontella partnerskap).

| 3. | Vi föreslår att kommissionen utökar sina aktiviteter inom regional och lokal benchmarking, utbyte av erfarenheter och ömsesidigt lärande. Alla dessa områden är ytterst viktiga för kapacitetsuppbyggnaden inom industriell innovation, och har därför stor betydelse för Europa 2020-strategin. För att de lokala och regionala myndigheterna ska kunna spela en samordnande roll och erbjuda partnerna ett forum där lösningar kan hittas måste deras administrativa kapacitet på dessa områden förstärkas. |
| --- | --- |

3.

Vi föreslår att kommissionen utökar sina aktiviteter inom regional och lokal benchmarking, utbyte av erfarenheter och ömsesidigt lärande. Alla dessa områden är ytterst viktiga för kapacitetsuppbyggnaden inom industriell innovation, och har därför stor betydelse för Europa 2020-strategin. För att de lokala och regionala myndigheterna ska kunna spela en samordnande roll och erbjuda partnerna ett forum där lösningar kan hittas måste deras administrativa kapacitet på dessa områden förstärkas.

Ytterligare analys av det industripolitiska paketets territoriella dimension

| 4. | ReK har analyserat det industripolitiska paketets territoriella dimension och identifierat de lokala och regionala myndigheternas största problem och behov vid genomförandet av industripolitiken: (1) de lokala och regionala områdenas roll i den globala värdekedjan, (2) krisens ojämna och ihållande effekter på den territoriella, ekonomiska och sociala sammanhållningen, (3) flernivåstyre och politisk samordning, (4) den institutionella kapaciteten och strategisk styrning av industripolitiken samt (5) förmågan att främja entreprenörsprocessen och att reglera marknaden på ett rättvist och effektivt sätt. |
| --- | --- |

4.

ReK har analyserat det industripolitiska paketets territoriella dimension och identifierat de lokala och regionala myndigheternas största problem och behov vid genomförandet av industripolitiken: (1) de lokala och regionala områdenas roll i den globala värdekedjan, (2) krisens ojämna och ihållande effekter på den territoriella, ekonomiska och sociala sammanhållningen, (3) flernivåstyre och politisk samordning, (4) den institutionella kapaciteten och strategisk styrning av industripolitiken samt (5) förmågan att främja entreprenörsprocessen och att reglera marknaden på ett rättvist och effektivt sätt.

| 5. | Analysen omfattar också en utvärdering av kopplingarna mellan dessa problem och behov och meddelandena om det industripolitiska paketet samt jämförelse av vissa exempel på bästa praxis. Bland resultaten finns förslag på hur lokala och regionala myndigheter kan stödja och främja industriell verksamhet. |
| --- | --- |

5.

Analysen omfattar också en utvärdering av kopplingarna mellan dessa problem och behov och meddelandena om det industripolitiska paketet samt jämförelse av vissa exempel på bästa praxis. Bland resultaten finns förslag på hur lokala och regionala myndigheter kan stödja och främja industriell verksamhet.

| 6. | Utgående från analysen rekommenderar ReK att de lokala och regionala myndigheterna i sina forsknings- och innovationsstrategier som bygger på smart specialisering (RIS3) ägnar särskild uppmärksamhet åt följande punkter, varav många också kräver åtgärder från kommissionens sida:






  a. | Att genomföra en behovsanalys baserad på den lokala situationen och potentialen. |
| --- | --- | --- |

6.

Utgående från analysen rekommenderar ReK att de lokala och regionala myndigheterna i sina forsknings- och innovationsstrategier som bygger på smart specialisering (RIS3) ägnar särskild uppmärksamhet åt följande punkter, varav många också kräver åtgärder från kommissionens sida:

a.

Att genomföra en behovsanalys baserad på den lokala situationen och potentialen.

| b. | Att identifiera lämpliga prioriteringar för strukturella förändringar med utgångspunkt i den specifika kontexten. |
| --- | --- |

b.

Att identifiera lämpliga prioriteringar för strukturella förändringar med utgångspunkt i den specifika kontexten.

| c. | Sakkunnigbedömningar av strategin. |
| --- | --- |

c.

Sakkunnigbedömningar av strategin.

| d. | Att integrera regionala och lokala strategier i det nationella systemet. |
| --- | --- |

d.

Att integrera regionala och lokala strategier i det nationella systemet.

| e. | Att främja utvecklingen av institutionell och förvaltningsmässig kapacitet. |
| --- | --- |

e.

Att främja utvecklingen av institutionell och förvaltningsmässig kapacitet.

| f. | Att genomföra ett stabilt övervaknings- och utvärderingssystem så att flexibla förvaltningsriktlinjer och revisionspraxis stöder resultat- och effektmålen. |
| --- | --- |

f.

Att genomföra ett stabilt övervaknings- och utvärderingssystem så att flexibla förvaltningsriktlinjer och revisionspraxis stöder resultat- och effektmålen.

| g. | Att främja marknadsregler och en nedifrån och upp-metod i politikutformningen. |
| --- | --- |

g.

Att främja marknadsregler och en nedifrån och upp-metod i politikutformningen.

| h. | Att undersöka och främja kontextspecifik integration och utveckling av viktig möjliggörande teknik. |
| --- | --- |

h.

Att undersöka och främja kontextspecifik integration och utveckling av viktig möjliggörande teknik.

| i. | Förmågan att skapa arbetstillfällen och mobiliseringen av lokal know-how särskilt i produktions- och tjänsteprocesserna. |
| --- | --- |

i.

Förmågan att skapa arbetstillfällen och mobiliseringen av lokal know-how särskilt i produktions- och tjänsteprocesserna.

II.   GRUNDLÄGGANDE POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 7. | Regionkommittén håller med kommissionen om att en stark industribas är av största betydelse för Europas konkurrenskraft och stabila tillväxt. Vi understryker att industri är mycket mer än den traditionella tillverkningssektorn, som den normalt förknippas med, och betonar att industriella processer och ekosystem har en enorm inverkan på hela samhället. ReK vill därför att de åtgärder som föreslås i detta yttrande genomförs så fort som möjligt. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén håller med kommissionen om att en stark industribas är av största betydelse för Europas konkurrenskraft och stabila tillväxt. Vi understryker att industri är mycket mer än den traditionella tillverkningssektorn, som den normalt förknippas med, och betonar att industriella processer och ekosystem har en enorm inverkan på hela samhället. ReK vill därför att de åtgärder som föreslås i detta yttrande genomförs så fort som möjligt.

| 8. | ReK påpekar att Europas konkurrensfördel i världsekonomin framför allt bygger på hållbara produkter och tjänster med högt mervärde. Därför har minskningen av investeringarna i innovation, som är nödvändiga för industriell förnyelse, under en tid av ekonomisk kris blivit ett allvarligt hot mot Europas framtid. |
| --- | --- |

8.

ReK påpekar att Europas konkurrensfördel i världsekonomin framför allt bygger på hållbara produkter och tjänster med högt mervärde. Därför har minskningen av investeringarna i innovation, som är nödvändiga för industriell förnyelse, under en tid av ekonomisk kris blivit ett allvarligt hot mot Europas framtid.

| 9. | EU måste sträva efter att vara en global ledare inom strategiska sektorer med högkvalificerade arbetstillfällen. Därför krävs det att de befintliga industrierna stimuleras genom investeringar i ny teknik, förbättrat affärsklimat och lättare tillgång till marknader och finansiering, samt genom att arbetstagarna förses med den relevanta industriella kompetens som behövs. |
| --- | --- |

9.

EU måste sträva efter att vara en global ledare inom strategiska sektorer med högkvalificerade arbetstillfällen. Därför krävs det att de befintliga industrierna stimuleras genom investeringar i ny teknik, förbättrat affärsklimat och lättare tillgång till marknader och finansiering, samt genom att arbetstagarna förses med den relevanta industriella kompetens som behövs.

| 10. | Kommittén betonar att den längsta krisen någonsin i EU har visat att det är viktigt med en stark, konkurrenskraftig och hållbar industri som utgör grundpelaren för medborgarnas välfärd. Industrin står för över 80 % av Europas export och 80 % av den privata sektorns forskning och innovation. Nästan var fjärde arbetsplats inom den privata sektorn finns inom industrin och förutsätter ofta en hög grad av yrkesskicklighet. Varje nytt arbetstillfälle inom tillverkningsindustrin ger upphov till 0,5–2 arbetstillfällen inom andra branscher. |
| --- | --- |

10.

Kommittén betonar att den längsta krisen någonsin i EU har visat att det är viktigt med en stark, konkurrenskraftig och hållbar industri som utgör grundpelaren för medborgarnas välfärd. Industrin står för över 80 % av Europas export och 80 % av den privata sektorns forskning och innovation. Nästan var fjärde arbetsplats inom den privata sektorn finns inom industrin och förutsätter ofta en hög grad av yrkesskicklighet. Varje nytt arbetstillfälle inom tillverkningsindustrin ger upphov till 0,5–2 arbetstillfällen inom andra branscher.

| 11. | Kommittén betonar att förutom åtgärder som samhället vidtar är varje industriföretags egen reaktionsförmåga och de åtgärder som det vidtar av avgörande betydelse för att industrin – som ryggrad för realekonomin och välfärden – ska kunna utvecklas och bevara sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

11.

Kommittén betonar att förutom åtgärder som samhället vidtar är varje industriföretags egen reaktionsförmåga och de åtgärder som det vidtar av avgörande betydelse för att industrin – som ryggrad för realekonomin och välfärden – ska kunna utvecklas och bevara sin konkurrenskraft.

| 12. | Kommittén framhåller förmågan att hantera förändringar på lokal nivå i hela Europa. Industriell och politisk kompetens omfattar mer än någonsin förståelse av affärsprocesser, kunskaps- och teknikförvaltning samt förmåga till mänsklig interaktion. Den industriella verksamheten utgör en del av alltmer omfattande och komplicerade värdekedjor och värdenätverk, där stora bolag och små och medelstora företag som verkar inom olika branscher och i olika länder knyts till varandra. Det måste finnas en verklig koppling mellan storföretagens och de små och medelstora industriföretagens strategier och den konkreta industripolitiken i de stater och regioner där företagen är belägna. |
| --- | --- |

12.

Kommittén framhåller förmågan att hantera förändringar på lokal nivå i hela Europa. Industriell och politisk kompetens omfattar mer än någonsin förståelse av affärsprocesser, kunskaps- och teknikförvaltning samt förmåga till mänsklig interaktion. Den industriella verksamheten utgör en del av alltmer omfattande och komplicerade värdekedjor och värdenätverk, där stora bolag och små och medelstora företag som verkar inom olika branscher och i olika länder knyts till varandra. Det måste finnas en verklig koppling mellan storföretagens och de små och medelstora industriföretagens strategier och den konkreta industripolitiken i de stater och regioner där företagen är belägna.

| 13. | Kommittén påpekar att det traditionella konceptet med en produktionskedja med fasta faser och produktionsfaktorer håller på att försvinna, eftersom verkligheten bygger på komplexa interaktioner i ekosystem som bildar globala nätverk. Tekniken spelar en central roll när man vill hitta nya hållbara lösningar. |
| --- | --- |

13.

Kommittén påpekar att det traditionella konceptet med en produktionskedja med fasta faser och produktionsfaktorer håller på att försvinna, eftersom verkligheten bygger på komplexa interaktioner i ekosystem som bildar globala nätverk. Tekniken spelar en central roll när man vill hitta nya hållbara lösningar.

| 14. | ReK betonar vikten av att satsa på en modernisering av EU:s traditionella industrier, framför allt de vars konkurrenskraft har drabbats särskilt hårt av arbetskraftskostnaderna och där det finns omfattande know-how att dra nytta av. |
| --- | --- |

14.

ReK betonar vikten av att satsa på en modernisering av EU:s traditionella industrier, framför allt de vars konkurrenskraft har drabbats särskilt hårt av arbetskraftskostnaderna och där det finns omfattande know-how att dra nytta av.

| 15. | Vi noterar den senaste tidens industriella utveckling där industriella produkter och tjänster kompletterar varandra. Tjänster står för cirka 40 % av mervärdet i den europeiska exporten av tillverkade varor. Cirka en tredjedel av de arbetstillfällen som skapas genom denna export finns i företag som förser varuexportörerna med extra tjänster. Tjänster i form av underhåll och utbildning är en väsentlig del av tillhandahållandet av komplexa industriprodukter. Sakkunnigtjänster, såsom tjänster inom finansiering, kommunikation, försäkringsverksamhet och kunskapsintensiva företagstjänster (KIBS), får allt större betydelse i produktionen av industriprodukter. Det här är en av förklaringarna till tjänsternas ökande andel av ekonomins sammanlagda output. |
| --- | --- |

15.

Vi noterar den senaste tidens industriella utveckling där industriella produkter och tjänster kompletterar varandra. Tjänster står för cirka 40 % av mervärdet i den europeiska exporten av tillverkade varor. Cirka en tredjedel av de arbetstillfällen som skapas genom denna export finns i företag som förser varuexportörerna med extra tjänster. Tjänster i form av underhåll och utbildning är en väsentlig del av tillhandahållandet av komplexa industriprodukter. Sakkunnigtjänster, såsom tjänster inom finansiering, kommunikation, försäkringsverksamhet och kunskapsintensiva företagstjänster (KIBS), får allt större betydelse i produktionen av industriprodukter. Det här är en av förklaringarna till tjänsternas ökande andel av ekonomins sammanlagda output.

| 16. | Vi vill också betona konsekvenserna av IKT-paradigmskiftet. Mobila nätverksförbindelser är i dag mer allmänt förekommande i bilar, konsumentelektronik, den industriella produktionen och hälsovården än i människornas vardagliga aktiviteter. I en modern mekanisk verkstad finns det ofta mer än tio gånger fler datorer och nätverksandordningar än i ett kontor. Verksamhet som grundar sig på nätverkssamarbete kräver effektiv kunskapshantering, dvs. informationsmodellering för system samt öppen innovation och samarbete till nytta för alla berörda parter. Det finns ett brådskande behov av regional informationsmodellering inom stadsplaneringen samt processtyrning på kommunal och regional nivå. |
| --- | --- |

16.

Vi vill också betona konsekvenserna av IKT-paradigmskiftet. Mobila nätverksförbindelser är i dag mer allmänt förekommande i bilar, konsumentelektronik, den industriella produktionen och hälsovården än i människornas vardagliga aktiviteter. I en modern mekanisk verkstad finns det ofta mer än tio gånger fler datorer och nätverksandordningar än i ett kontor. Verksamhet som grundar sig på nätverkssamarbete kräver effektiv kunskapshantering, dvs. informationsmodellering för system samt öppen innovation och samarbete till nytta för alla berörda parter. Det finns ett brådskande behov av regional informationsmodellering inom stadsplaneringen samt processtyrning på kommunal och regional nivå.

| 17. | Kommittén vill verka för att principerna om företagens sociala ansvar införlivas i EU:s industripolitik, som utgångspunkt för att skapa en mer produktiv, hållbar och inkluderande ekonomi. |
| --- | --- |

17.

Kommittén vill verka för att principerna om företagens sociala ansvar införlivas i EU:s industripolitik, som utgångspunkt för att skapa en mer produktiv, hållbar och inkluderande ekonomi.

De viktigaste prioriteringarna i kommissionens meddelande och Europeiska rådets beslut från mars 2014

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 18. | Kommittén stöder kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att ta ansvar för frågan om en industriell återhämtning och att söka mer delade lösningar för att förstärka konkurrenskraften och en hållbar utveckling i Europa. Kommittén anser att kommissionen bättre bör utnyttja alla de möjligheter i anslutning till industripolitiken som nämns i artikel 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Den bör bland annat utnyttja möjligheten att ”ta lämpliga initiativ för att främja [...] samordning [mellan medlemsstaterna i fråga om industripolitiken], särskilt initiativ med syftet att fastställa riktlinjer och indikatorer, organisera utbyte av bästa praxis och utforma de delar som behövs för periodisk övervakning och utvärdering”. |
| --- | --- |

18.

Kommittén stöder kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att ta ansvar för frågan om en industriell återhämtning och att söka mer delade lösningar för att förstärka konkurrenskraften och en hållbar utveckling i Europa. Kommittén anser att kommissionen bättre bör utnyttja alla de möjligheter i anslutning till industripolitiken som nämns i artikel 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Den bör bland annat utnyttja möjligheten att ”ta lämpliga initiativ för att främja [...] samordning [mellan medlemsstaterna i fråga om industripolitiken], särskilt initiativ med syftet att fastställa riktlinjer och indikatorer, organisera utbyte av bästa praxis och utforma de delar som behövs för periodisk övervakning och utvärdering”.

| 19. | Vi betonar att den industriella strategin inte kan genomföras som en fristående politik, eftersom den samverkar med många andra politikområden. Den industriella strategin bör vara nära kopplad till politikområdena energi, utbildning, forskning, utveckling och innovation, handel, infrastruktur, socialt ansvar samt hälsa och säkerhet. Kommittén efterlyser därför ett mer integrerat och tvärvetenskapligt sätt att se på näringslivspolitiken. |
| --- | --- |

19.

Vi betonar att den industriella strategin inte kan genomföras som en fristående politik, eftersom den samverkar med många andra politikområden. Den industriella strategin bör vara nära kopplad till politikområdena energi, utbildning, forskning, utveckling och innovation, handel, infrastruktur, socialt ansvar samt hälsa och säkerhet. Kommittén efterlyser därför ett mer integrerat och tvärvetenskapligt sätt att se på näringslivspolitiken.

| 20. | De små och medelstora företagens strategiska roll i EU:s industripolitik bör erkännas genom att meddelandet ”Small Business Act” tillämpas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

20.

De små och medelstora företagens strategiska roll i EU:s industripolitik bör erkännas genom att meddelandet ”Small Business Act” tillämpas på ett effektivt sätt.

| 21. | Kommittén framhåller också den tunga primärindustrins betydelse för utvecklingen av Europas bioekonomi och föreslår att EU börjar använda nya samarbets- och finansieringsmekanismer, så att den nyaste europeiska tekniken och andra kunskaper kan användas i komplexa och stora projekt för förnyelse av primärindustrin, i synnerhet i områden med hög arbetslöshet. |
| --- | --- |

21.

Kommittén framhåller också den tunga primärindustrins betydelse för utvecklingen av Europas bioekonomi och föreslår att EU börjar använda nya samarbets- och finansieringsmekanismer, så att den nyaste europeiska tekniken och andra kunskaper kan användas i komplexa och stora projekt för förnyelse av primärindustrin, i synnerhet i områden med hög arbetslöshet.

| 22. | Vi vill betona de prioriteringar som kommissionen föreslår för att stödja den europeiska industrins konkurrenskraft. ReK betonar dock att det handlar om grundläggande krav som måste utvecklas ytterligare och genomföras i praktiken. |
| --- | --- |

22.

Vi vill betona de prioriteringar som kommissionen föreslår för att stödja den europeiska industrins konkurrenskraft. ReK betonar dock att det handlar om grundläggande krav som måste utvecklas ytterligare och genomföras i praktiken.

| 23. | Vi välkomnar de viktiga beslut som Europeiska rådet fattade den 20–21 mars 2014 i syfte att öka den industriella konkurrenskraften. Rådet konstaterade att viktig möjliggörande teknik bör stärkas genom att man snarast identifierar projekt av gemensamt europeiskt intresse, och lade särskild vikt vid den roll som ren teknik spelar som en övergripande aspekt för att öka industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

23.

Vi välkomnar de viktiga beslut som Europeiska rådet fattade den 20–21 mars 2014 i syfte att öka den industriella konkurrenskraften. Rådet konstaterade att viktig möjliggörande teknik bör stärkas genom att man snarast identifierar projekt av gemensamt europeiskt intresse, och lade särskild vikt vid den roll som ren teknik spelar som en övergripande aspekt för att öka industrins konkurrenskraft.

| 24. | Vid genomförandet av förordning (EU) nr 1260/2012 om ett fördjupat samarbete i fråga om patent måste man göra en avvägning mellan skyddet av immateriella rättigheter i syfte att stimulera innovation å ena sidan och största möjliga utbyte av kunskaper som kan ligga till grund för framtida tekniska framsteg å andra sidan. På EU-nivå måste man förhindra att patent används som strategiska vapen, t.ex. genom missbruk av patentsnår (”patent thickets”) eller fragmentering av patent, och främja strikta kriterier för patenterbarhet för att undvika monopolrättigheter till patent utan något större mervärde. |
| --- | --- |

24.

Vid genomförandet av förordning (EU) nr 1260/2012 om ett fördjupat samarbete i fråga om patent måste man göra en avvägning mellan skyddet av immateriella rättigheter i syfte att stimulera innovation å ena sidan och största möjliga utbyte av kunskaper som kan ligga till grund för framtida tekniska framsteg å andra sidan. På EU-nivå måste man förhindra att patent används som strategiska vapen, t.ex. genom missbruk av patentsnår (”patent thickets”) eller fragmentering av patent, och främja strikta kriterier för patenterbarhet för att undvika monopolrättigheter till patent utan något större mervärde.

| 25. | Vi välkomnar att rådet dessutom uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att som en prioritering ta sig an kompetensbristerna på området för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, med större insatser från industrins sida. För att genomföra detta behövs snabba åtgärder. ReK föreslår att man också inkluderar åtgärder som ökar språkkunskaperna och på så sätt förbättrar den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

25.

Vi välkomnar att rådet dessutom uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att som en prioritering ta sig an kompetensbristerna på området för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, med större insatser från industrins sida. För att genomföra detta behövs snabba åtgärder. ReK föreslår att man också inkluderar åtgärder som ökar språkkunskaperna och på så sätt förbättrar den inre marknadens funktion.

| 26. | Vi uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för en återindustrialisering av Europa, med fokus på spetskompetens och spridning av spetskompetens till områden med primärindustri på olika håll i Europa, med stöd från Horisont 2020-programmet. Interreg-programmen är visserligen verktyg som krävs för att stärka nätverkssamarbetet mellan högskolor för tillämpad vetenskap i industriregioner, men med tanke på interaktionen mellan forskar- och industrivärlden beklagar ReK verkligen att verktyget ”kunskapsregioner” har försvunnit ur programmet Horisont 2020 i programplaneringen för 2014–2020. Det har ändå tidigare fungerat bra i samordningen av de regionala klustrens forskningsagendor under nästan tio år. ReK betonar att Horisont 2020-programmets första verksamhetsår har visat att man inte har utvecklat ett tillräckligt effektivt nytt verktyg för detta behov. Ett verktyg som motsvarar ”kunskapsregioner” måste snabbt utformas och tas i användning på nytt. |
| --- | --- |

26.

Vi uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för en återindustrialisering av Europa, med fokus på spetskompetens och spridning av spetskompetens till områden med primärindustri på olika håll i Europa, med stöd från Horisont 2020-programmet. Interreg-programmen är visserligen verktyg som krävs för att stärka nätverkssamarbetet mellan högskolor för tillämpad vetenskap i industriregioner, men med tanke på interaktionen mellan forskar- och industrivärlden beklagar ReK verkligen att verktyget ”kunskapsregioner” har försvunnit ur programmet Horisont 2020 i programplaneringen för 2014–2020. Det har ändå tidigare fungerat bra i samordningen av de regionala klustrens forskningsagendor under nästan tio år. ReK betonar att Horisont 2020-programmets första verksamhetsår har visat att man inte har utvecklat ett tillräckligt effektivt nytt verktyg för detta behov. Ett verktyg som motsvarar ”kunskapsregioner” måste snabbt utformas och tas i användning på nytt.

| 27. | ReK uppmanar kommissionen att framhålla sambandet mellan vetenskap, företagsverksamhet, samhälle, medborgarna och politiskt beslutsfattande, och stöder regionernas viktiga roll när det gäller att sammanföra alla relevanta aktörer enligt de så kallade Triple Helix och Quadruple Helix-modellerna. |
| --- | --- |

27.

ReK uppmanar kommissionen att framhålla sambandet mellan vetenskap, företagsverksamhet, samhälle, medborgarna och politiskt beslutsfattande, och stöder regionernas viktiga roll när det gäller att sammanföra alla relevanta aktörer enligt de så kallade Triple Helix och Quadruple Helix-modellerna.

| 28. | Rådet betonade också att alla tillgängliga instrument, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, bör användas för att uppnå målen för Europas konkurrenskraft och hållbara utveckling. |
| --- | --- |

28.

Rådet betonade också att alla tillgängliga instrument, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, bör användas för att uppnå målen för Europas konkurrenskraft och hållbara utveckling.

Investeringspaketet för tillväxt och sysselsättning

| 29. | ReK understryker att kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna har ett gemensamt ansvar för att skapa och genomföra investeringspaketet på 300 miljarder i syfte att främja tillväxt och sysselsättning, eftersom de har kompletterande rättsliga och budgetmässiga befogenheter i detta avseende. Nya lösningar med både kort- och långsiktig inverkan skulle kunna baseras på följande principer:






  — | En industriell renässans kräver att man utvecklar effektivare finansieringsinstrument med bättre offentlig och privat samverkan, bland annat när det gäller riskkapital, innovativ offentlig upphandling, och lån eller garantier med större riskkapacitet. |
| --- | --- | --- |

29.

ReK understryker att kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna har ett gemensamt ansvar för att skapa och genomföra investeringspaketet på 300 miljarder i syfte att främja tillväxt och sysselsättning, eftersom de har kompletterande rättsliga och budgetmässiga befogenheter i detta avseende. Nya lösningar med både kort- och långsiktig inverkan skulle kunna baseras på följande principer:

—

En industriell renässans kräver att man utvecklar effektivare finansieringsinstrument med bättre offentlig och privat samverkan, bland annat när det gäller riskkapital, innovativ offentlig upphandling, och lån eller garantier med större riskkapacitet.

| — | Investeringar till stöd för den industriella tillväxten och sysselsättningen kräver nya kombinationer av investeringar i anläggningar och infrastruktur med förnyade industriella processer och nya former av forskning och innovation i samarbete mellan universitet och industrin. Denna utveckling skulle kunna påskyndas genom att man river barriärer och drar lärdom av den senaste forskningen och de industriella tillämpningarna inom olika affärssektorer. |
| --- | --- |

—

Investeringar till stöd för den industriella tillväxten och sysselsättningen kräver nya kombinationer av investeringar i anläggningar och infrastruktur med förnyade industriella processer och nya former av forskning och innovation i samarbete mellan universitet och industrin. Denna utveckling skulle kunna påskyndas genom att man river barriärer och drar lärdom av den senaste forskningen och de industriella tillämpningarna inom olika affärssektorer.

| — | Den industriella återhämtningen kan påskyndas om man stärker användningen av digital teknik och onlinetjänster, och i synnerhet om man äntligen genomför den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Den industriella återhämtningen kan påskyndas om man stärker användningen av digital teknik och onlinetjänster, och i synnerhet om man äntligen genomför den digitala inre marknaden.

| 30. | ReK stöder sökandet efter alternativa finansieringskällor för att stärka ekosystemen, t.ex. gräsrotsfinansiering, riskkapital och andra innovativa verktyg, för att bryta det traditionella beroendet av banklån. |
| --- | --- |

30.

ReK stöder sökandet efter alternativa finansieringskällor för att stärka ekosystemen, t.ex. gräsrotsfinansiering, riskkapital och andra innovativa verktyg, för att bryta det traditionella beroendet av banklån.

III.   ALLMÄNNA REKOMMENDATIONER OM EU:s POLITIK

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 31. | EU:s konkurrensfördel i världsekonomin bygger på hållbara varor och tjänster med ett högt förädlingsvärde, effektiv förvaltning av värdekedjor och tillträde till marknader över hela världen. |
| --- | --- |

31.

EU:s konkurrensfördel i världsekonomin bygger på hållbara varor och tjänster med ett högt förädlingsvärde, effektiv förvaltning av värdekedjor och tillträde till marknader över hela världen.

| 32. | Ett stabilt och förutsägbart regelverk är en förutsättning för investeringar i industri inom EU. Denna stabilitet och förutsägbarhet måste uppnås på både lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Stabiliteten och förutsägbarheten garanterar rättssäkerheten för företagen och bör stödjas genom EU:s bestämmelser, företrädesvis med hjälp av direktiv. |
| --- | --- |

32.

Ett stabilt och förutsägbart regelverk är en förutsättning för investeringar i industri inom EU. Denna stabilitet och förutsägbarhet måste uppnås på både lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Stabiliteten och förutsägbarheten garanterar rättssäkerheten för företagen och bör stödjas genom EU:s bestämmelser, företrädesvis med hjälp av direktiv.

| 33. | Vi stöder kommissionens politik för att utveckla den inre marknaden som en hörnsten för en konkurrenskraftig och hållbar industri. ReK framhåller dessutom att den inre marknadens lagstiftning om produkter och tjänster inte bara är en nyckelfaktor för den europeiska industrins konkurrenskraft, utan också för konsument- och miljöskyddet. |
| --- | --- |

33.

Vi stöder kommissionens politik för att utveckla den inre marknaden som en hörnsten för en konkurrenskraftig och hållbar industri. ReK framhåller dessutom att den inre marknadens lagstiftning om produkter och tjänster inte bara är en nyckelfaktor för den europeiska industrins konkurrenskraft, utan också för konsument- och miljöskyddet.

| 34. | Vi håller med kommissionen om att den europeiska marknaden för industriprodukter och industritjänster – för att förbli konkurrenskraftig – behöver ett ramverk som underlättar innovation och som inte ger upphov till onödiga hinder när det gäller att snabbt anamma ny teknik och introducera nya innovationer på marknaden. EU:s lagstiftning och standarder måste kunna underlätta att nya produkter och tjänster samt ny teknik snabbt blir tillgängliga på marknaden så att Europa kan ta vara på fördelarna med att vara först på den globala marknaden. |
| --- | --- |

34.

Vi håller med kommissionen om att den europeiska marknaden för industriprodukter och industritjänster – för att förbli konkurrenskraftig – behöver ett ramverk som underlättar innovation och som inte ger upphov till onödiga hinder när det gäller att snabbt anamma ny teknik och introducera nya innovationer på marknaden. EU:s lagstiftning och standarder måste kunna underlätta att nya produkter och tjänster samt ny teknik snabbt blir tillgängliga på marknaden så att Europa kan ta vara på fördelarna med att vara först på den globala marknaden.

| 35. | Vi betonar att regionerna måste kunna definiera sin egen tillväxtpotential och skapa innovation. De lokala och regionala myndigheterna måste involveras i detta arbete, och det är viktigt att kombinera uppifrån och ned-orienterade med nedifrån och upp-orienterade tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

35.

Vi betonar att regionerna måste kunna definiera sin egen tillväxtpotential och skapa innovation. De lokala och regionala myndigheterna måste involveras i detta arbete, och det är viktigt att kombinera uppifrån och ned-orienterade med nedifrån och upp-orienterade tillvägagångssätt.

| 36. | ReK upprepar sitt förslag om territoriella pakter för att organisera de territoriella utvecklingsprojektens olika samarbetsnivåer och främja interregionalt samarbete. Kommittén föreslår för detta ett samlat programdokument där man på lokal och regional nivå kan sammanföra den nationella och lokala politiken med EU:s sektors- och sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

36.

ReK upprepar sitt förslag om territoriella pakter för att organisera de territoriella utvecklingsprojektens olika samarbetsnivåer och främja interregionalt samarbete. Kommittén föreslår för detta ett samlat programdokument där man på lokal och regional nivå kan sammanföra den nationella och lokala politiken med EU:s sektors- och sammanhållningspolitik.

| 37. | Kommittén anser att investeringarna i samband med dessa samlade programdokument måste kunna omfattas av särskilda låneanslag från Europeiska investeringsbanken (EIB), som skulle verka för att skapa nya territoriella ekosystem för ekonomisk och social innovation. Detta skulle kunna vara ett utmärkt sätt att uppmuntra innovativa lösningar, ge företag tillgång till demonstratorer och främja upprättandet av konsortier på områden där det krävs ett nytt partnerskap mellan företag. Som offentlig-privata partnerskap bör dessa ekosystem bidra till att både förbättra företagens konkurrenskraft och de offentliga tjänsternas effektivitet (och därmed till att rationalisera de offentliga utgifterna). |
| --- | --- |

37.

Kommittén anser att investeringarna i samband med dessa samlade programdokument måste kunna omfattas av särskilda låneanslag från Europeiska investeringsbanken (EIB), som skulle verka för att skapa nya territoriella ekosystem för ekonomisk och social innovation. Detta skulle kunna vara ett utmärkt sätt att uppmuntra innovativa lösningar, ge företag tillgång till demonstratorer och främja upprättandet av konsortier på områden där det krävs ett nytt partnerskap mellan företag. Som offentlig-privata partnerskap bör dessa ekosystem bidra till att både förbättra företagens konkurrenskraft och de offentliga tjänsternas effektivitet (och därmed till att rationalisera de offentliga utgifterna).

| 38. | Kommittén är övertygad om att den viktigaste byggstenen för att stödja EU:s industriella ambitioner är den regionala strategin smart specialisering RIS3, som grundar sig på en systematisk analys av befintliga regionala särdrag och potentialen för innovation och tillväxt. |
| --- | --- |

38.

Kommittén är övertygad om att den viktigaste byggstenen för att stödja EU:s industriella ambitioner är den regionala strategin smart specialisering RIS3, som grundar sig på en systematisk analys av befintliga regionala särdrag och potentialen för innovation och tillväxt.

| 39. | ReK föreslår att medlemsstaterna antar strategier för fysisk planering som gör det möjligt att i god tid bestämma lokaliseringen av industriområden och som inte skapar onödiga hinder som försvårar företagens etablering. |
| --- | --- |

39.

ReK föreslår att medlemsstaterna antar strategier för fysisk planering som gör det möjligt att i god tid bestämma lokaliseringen av industriområden och som inte skapar onödiga hinder som försvårar företagens etablering.

| 40. | Vi uppmanar regionerna att bedöma behovet av teknik som kan främja den önskade utvecklingen i deras egna strategier för smart specialisering (RIS3) och att vidta nödvändiga åtgärder för att främja industripolitik som en viktig prioritet i finansieringen samt åtgärder för att öka samarbetet i EU i syfte att uppnå målen. |
| --- | --- |

40.

Vi uppmanar regionerna att bedöma behovet av teknik som kan främja den önskade utvecklingen i deras egna strategier för smart specialisering (RIS3) och att vidta nödvändiga åtgärder för att främja industripolitik som en viktig prioritet i finansieringen samt åtgärder för att öka samarbetet i EU i syfte att uppnå målen.

| 41. | Vi uppmanar kommissionen att stödja i synnerhet interregionala nätverk och samarbetet mellan dem, samt att lära sig av deras verksamhet. Ett exempel är Vanguard-initiativet, som har satt industriell renässans i centrum för sina S3-aktiviteter i syfte att främja utbyte av erfarenheter, skapa spetsforskningsstegar och gemensamt behandla projektansökningar. |
| --- | --- |

41.

Vi uppmanar kommissionen att stödja i synnerhet interregionala nätverk och samarbetet mellan dem, samt att lära sig av deras verksamhet. Ett exempel är Vanguard-initiativet, som har satt industriell renässans i centrum för sina S3-aktiviteter i syfte att främja utbyte av erfarenheter, skapa spetsforskningsstegar och gemensamt behandla projektansökningar.

| 42. | Vi betonar att EU måste tillhandahålla finansiering till regionerna för att hjälpa dem att skapa effektiva innovationsekosystem och gemensamma europeiska initiativ. ReK betonar att decentraliserad innovationsverksamhet som stöds av EU är det enda sättet att uppnå RIS3-målen i hela Europa. |
| --- | --- |

42.

Vi betonar att EU måste tillhandahålla finansiering till regionerna för att hjälpa dem att skapa effektiva innovationsekosystem och gemensamma europeiska initiativ. ReK betonar att decentraliserad innovationsverksamhet som stöds av EU är det enda sättet att uppnå RIS3-målen i hela Europa.

| 43. | Medlemsstaternas och de regionala myndigheternas regler och praxis bör förnyas jämfört med den tidigare programperioden 2007–2013 i syfte att lyfta fram och mäta resultaten och genomslaget. Detta kräver huvudsakligen ökat deltagande av alla viktiga aktörer inom forskning, utveckling och innovation i regionen i genomförandet av regionens strategi för smart specialisering samt effektivt nätverksbyggande på EU-nivå. |
| --- | --- |

43.

Medlemsstaternas och de regionala myndigheternas regler och praxis bör förnyas jämfört med den tidigare programperioden 2007–2013 i syfte att lyfta fram och mäta resultaten och genomslaget. Detta kräver huvudsakligen ökat deltagande av alla viktiga aktörer inom forskning, utveckling och innovation i regionen i genomförandet av regionens strategi för smart specialisering samt effektivt nätverksbyggande på EU-nivå.

| 44. | Vi delar många europeiska aktörers oro för att medlemsstaterna och de regionala myndigheterna inte har följt kommissionens riktlinjer om att minska byråkratin, förnya finansieringen utifrån RIS3 och bygga upp det flexibla användarstyrda finansieringssystemet för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

44.

Vi delar många europeiska aktörers oro för att medlemsstaterna och de regionala myndigheterna inte har följt kommissionens riktlinjer om att minska byråkratin, förnya finansieringen utifrån RIS3 och bygga upp det flexibla användarstyrda finansieringssystemet för de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 45. | För att effektivisera myndighetsutövningen och minska byråkratin för företagare uppmanas medlemsstaterna att genomföra mätningar av det lokala företagsklimatet. Detta möjliggör jämförelser av hur olika handläggningsprocesser och regeltillämpningar påverkar det lokala företagsklimatet. |
| --- | --- |

45.

För att effektivisera myndighetsutövningen och minska byråkratin för företagare uppmanas medlemsstaterna att genomföra mätningar av det lokala företagsklimatet. Detta möjliggör jämförelser av hur olika handläggningsprocesser och regeltillämpningar påverkar det lokala företagsklimatet.

| 46. | Vi uppmanar regionerna att tillsammans med kommissionen se över sina strategier för smart specialisering och de europeiska partnerskapsplanerna med beaktande av viktig möjliggörande teknik. Enligt rapporten om S3-plattformen har de regionala politiska beslutsfattarna många frågor kring statligt stöd och finansiering av viktig möjliggörande teknik, bland annat om regler för finansiering av demonstrationsprojekt och infrastruktur. |
| --- | --- |

46.

Vi uppmanar regionerna att tillsammans med kommissionen se över sina strategier för smart specialisering och de europeiska partnerskapsplanerna med beaktande av viktig möjliggörande teknik. Enligt rapporten om S3-plattformen har de regionala politiska beslutsfattarna många frågor kring statligt stöd och finansiering av viktig möjliggörande teknik, bland annat om regler för finansiering av demonstrationsprojekt och infrastruktur.

| 47. | Man måste också börja använda nationella instrument, särskilt marknadsbaserade och andra innovativa finansieringsinstrument. De nya finansieringsprioriteringar som kommissionen och Europeiska investeringsbanken har kommit överens om innebär en viktig möjlighet för företag som är föregångare på området att investera i viktig möjliggörande teknik. |
| --- | --- |

47.

Man måste också börja använda nationella instrument, särskilt marknadsbaserade och andra innovativa finansieringsinstrument. De nya finansieringsprioriteringar som kommissionen och Europeiska investeringsbanken har kommit överens om innebär en viktig möjlighet för företag som är föregångare på området att investera i viktig möjliggörande teknik.

| 48. | Vi betonar betydelsen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Horisont 2020-programmet för att stärka EU:s industriella konkurrenskraft. Det är särskilt viktigt att öka den tvärvetenskapliga spetsforskningen och omsättningen av dess resultat i praktiken på regional nivå. Det behövs åtgärdspaket som omfattar flera olika fonder och genom vilka i synnerhet de nyaste forskningsrönen inom IKT och viktig möjliggörande teknik används för att modernisera de olika industrisektorerna och skapa den nya praxis som behövs för att uppnå hållbara samhälleliga resultat. |
| --- | --- |

48.

Vi betonar betydelsen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Horisont 2020-programmet för att stärka EU:s industriella konkurrenskraft. Det är särskilt viktigt att öka den tvärvetenskapliga spetsforskningen och omsättningen av dess resultat i praktiken på regional nivå. Det behövs åtgärdspaket som omfattar flera olika fonder och genom vilka i synnerhet de nyaste forskningsrönen inom IKT och viktig möjliggörande teknik används för att modernisera de olika industrisektorerna och skapa den nya praxis som behövs för att uppnå hållbara samhälleliga resultat.

| 49. | Dessutom är det viktigt med fortsatt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som ett praktiskt verktyg för att hjälpa människor och regioner att återhämta sig från konsekvenserna av den ekonomiska krisen och globaliseringens effekter genom att hjälpa människor som har blivit uppsagda att få jobb igen. |
| --- | --- |

49.

Dessutom är det viktigt med fortsatt stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som ett praktiskt verktyg för att hjälpa människor och regioner att återhämta sig från konsekvenserna av den ekonomiska krisen och globaliseringens effekter genom att hjälpa människor som har blivit uppsagda att få jobb igen.

| 50. | Vi uppmärksammar den avgörande roll som humankapital, förstklassig know-how och kompetens spelar när det gäller att hantera de industriella utmaningarna. Låg kompetensmatchning och utbildningsfrågor kommer att vara en stor utmaning för industrin i EU under de kommande åren, särskilt som tillverkningstekniska framsteg kommer att öka efterfrågan på särskilda färdigheter. Kommittén anser att det är nödvändigt att göra allmänheten mer medveten om denna fråga, och att man måste inrätta mångdisciplinära och sektorsöverskridande coachnings- och utbildningsprogram så att resultaten av forskning och innovation kan utvecklas, permanentas och användas |
| --- | --- |

50.

Vi uppmärksammar den avgörande roll som humankapital, förstklassig know-how och kompetens spelar när det gäller att hantera de industriella utmaningarna. Låg kompetensmatchning och utbildningsfrågor kommer att vara en stor utmaning för industrin i EU under de kommande åren, särskilt som tillverkningstekniska framsteg kommer att öka efterfrågan på särskilda färdigheter. Kommittén anser att det är nödvändigt att göra allmänheten mer medveten om denna fråga, och att man måste inrätta mångdisciplinära och sektorsöverskridande coachnings- och utbildningsprogram så att resultaten av forskning och innovation kan utvecklas, permanentas och användas

| 51. | ReK utmanar den unga digitala generationen och deras nystartade företag att bidra till utformningen och genomförandet av regionala strategier för smart specialisering genom att hjälpa till att identifiera kunskapsgap och fastställa förfarandena i de värdekedjor som behövs i regionen. Dessa nya innovativa lösningar bör fokusera på både offentliga och privata industriella processer och medborgarnas beteende som konsumenter. |
| --- | --- |

51.

ReK utmanar den unga digitala generationen och deras nystartade företag att bidra till utformningen och genomförandet av regionala strategier för smart specialisering genom att hjälpa till att identifiera kunskapsgap och fastställa förfarandena i de värdekedjor som behövs i regionen. Dessa nya innovativa lösningar bör fokusera på både offentliga och privata industriella processer och medborgarnas beteende som konsumenter.

| 52. | ReK uppmanar EU, medlemsstaterna och regionerna att inrikta sammanhållningsfonderna och Horisont 2020 på konkurrensstärkande investeringar i region-, gräns- och sektorsöverskridande industriell utveckling. Särskild uppmärksamhet bör läggas vid energi, transport och digital infrastruktur samt vid att möjliggöra samarbete mellan länder, integrera försörjningskedjan och stärka den inre handeln inom EU. |
| --- | --- |

52.

ReK uppmanar EU, medlemsstaterna och regionerna att inrikta sammanhållningsfonderna och Horisont 2020 på konkurrensstärkande investeringar i region-, gräns- och sektorsöverskridande industriell utveckling. Särskild uppmärksamhet bör läggas vid energi, transport och digital infrastruktur samt vid att möjliggöra samarbete mellan länder, integrera försörjningskedjan och stärka den inre handeln inom EU.

Brådskande behov av att påskynda reformaktiviteterna

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 53. | Regionkommittén har i sina tidigare yttranden efterlyst strukturreformer inom industrin och betonat betydelsen av samhällets och företagens reaktionsförmåga i den konkurrenspräglade miljö som globaliseringen och digitaliseringen har gett upphov till. Dessa rekommendationer är också knutna till åtgärder för att höja kompetensnivån och till ett livscykelperspektiv som betonar den övergripande effekten samt målen rörande klimatförändringarna. Det handlar om följande synpunkter:






  a. | Industripolitiken bör göras till en av pelarna i det europeiska bygget och betraktas som en verklig politisk prioritering som ska behandlas med samma politiska engagemang som sammanhållning, infrastruktur och jordbruk. Framförhållning i fråga om kompetens och förändring ska betraktas som en oumbärlig del av den industriella strategin på alla nivåer (4). EU bör ge ekonomiskt stöd till regioner som inför innovativa instrument när de vidtar preventiva åtgärder inför förändringar. |
| --- | --- | --- |

53.

Regionkommittén har i sina tidigare yttranden efterlyst strukturreformer inom industrin och betonat betydelsen av samhällets och företagens reaktionsförmåga i den konkurrenspräglade miljö som globaliseringen och digitaliseringen har gett upphov till. Dessa rekommendationer är också knutna till åtgärder för att höja kompetensnivån och till ett livscykelperspektiv som betonar den övergripande effekten samt målen rörande klimatförändringarna. Det handlar om följande synpunkter:

a.

Industripolitiken bör göras till en av pelarna i det europeiska bygget och betraktas som en verklig politisk prioritering som ska behandlas med samma politiska engagemang som sammanhållning, infrastruktur och jordbruk. Framförhållning i fråga om kompetens och förändring ska betraktas som en oumbärlig del av den industriella strategin på alla nivåer (4). EU bör ge ekonomiskt stöd till regioner som inför innovativa instrument när de vidtar preventiva åtgärder inför förändringar.

| b. | Ett helhetsperspektiv innebär framför allt stora möjligheter att utveckla nya hållbara material och bidrar till att uppnå de koldioxidmål som fastställs i Europa 2020-strategin.Ett konsekvent livscykelperspektiv börjar redan vid utformningen av en produkt (i det ursprungliga yttrandet används ordet ”bil”) och omfattar alla miljörelevanta effekter i produktionsprocessen, driftsfasen och slutligen återvinningen och/eller bearbetningen för senare återanvändning (5). |
| --- | --- |

b.

Ett helhetsperspektiv innebär framför allt stora möjligheter att utveckla nya hållbara material och bidrar till att uppnå de koldioxidmål som fastställs i Europa 2020-strategin.Ett konsekvent livscykelperspektiv börjar redan vid utformningen av en produkt (i det ursprungliga yttrandet används ordet ”bil”) och omfattar alla miljörelevanta effekter i produktionsprocessen, driftsfasen och slutligen återvinningen och/eller bearbetningen för senare återanvändning (5).

| 54. | Kommittén har redan tidigare identifierat de viktigaste ändringar som behövs inom industripolitiken och de nödvändiga investeringarna för att modernisera företagsverksamheten, samt hur man kan genomföra dessa. Följande citat är hämtade från det yttrande från ReK som antogs för tre år sedan och visar att samma riktlinjer fortfarande håller på att förberedas och att EU:s åtgärder är för långsamma för att kunna reagera snabbt på ekonomins och företagens föränderliga behov. Regionkommitténs anför följande (6):






  a. | Kommittén instämmer i att man måste utveckla smart specialisering för att främja industrins konkurrenskraft, och uppmanar lokala och regionala myndigheter att utveckla sina egna innovationsnischer. Smart specialisering utgör beröringspunkten mellan meddelandet om industripolitiken och flaggskeppsinitiativet ”Innovationsunionen”. |
| --- | --- | --- |

54.

Kommittén har redan tidigare identifierat de viktigaste ändringar som behövs inom industripolitiken och de nödvändiga investeringarna för att modernisera företagsverksamheten, samt hur man kan genomföra dessa. Följande citat är hämtade från det yttrande från ReK som antogs för tre år sedan och visar att samma riktlinjer fortfarande håller på att förberedas och att EU:s åtgärder är för långsamma för att kunna reagera snabbt på ekonomins och företagens föränderliga behov. Regionkommitténs anför följande (6):

a.

Kommittén instämmer i att man måste utveckla smart specialisering för att främja industrins konkurrenskraft, och uppmanar lokala och regionala myndigheter att utveckla sina egna innovationsnischer. Smart specialisering utgör beröringspunkten mellan meddelandet om industripolitiken och flaggskeppsinitiativet ”Innovationsunionen”.

| b. | De offentliga myndigheterna kan utgöra en betydande drivkraft för företagens konkurrenskraft genom innovativ offentlig upphandling. |
| --- | --- |

b.

De offentliga myndigheterna kan utgöra en betydande drivkraft för företagens konkurrenskraft genom innovativ offentlig upphandling.

| c. | ReK instämmer i att man med tanke på de radikala förändringar som påverkar näringslivet snarast måste genomföra strukturella reformer. |
| --- | --- |

c.

ReK instämmer i att man med tanke på de radikala förändringar som påverkar näringslivet snarast måste genomföra strukturella reformer.

| 55. | Kommittén betonar att förändringarna kan påskyndas genom att i högre grad än för närvarande tilldela resurser till den lokala och regionala nivån. Det behövs nyskapande pionjäraktiviteter av hög kvalitet och spridning av resultaten i hela Europa. Regionerna är klara för experimentering och snabb prototypframställning, vilket är nyckeln till framgång. |
| --- | --- |

55.

Kommittén betonar att förändringarna kan påskyndas genom att i högre grad än för närvarande tilldela resurser till den lokala och regionala nivån. Det behövs nyskapande pionjäraktiviteter av hög kvalitet och spridning av resultaten i hela Europa. Regionerna är klara för experimentering och snabb prototypframställning, vilket är nyckeln till framgång.

| 56. | Kommittén har i många tidigare yttranden påpekat vad som bör beaktas vid genomförandet. Följande exempel är hämtade från yttrandet om Horisont 2020 (7), som ReK antog för två år sedan, och är relevanta för genomförandet av det industripolitiska paketet. Regionkommittén anför följande:






  a. | Internationellt framgångsrika produkter är ett resultat av spetskompetens som bygger på värdekedjor och ekosystem. Horisont 2020 måste kunna skapa de rätta förutsättningarna för funktionella innovationskedjor. Bara på så sätt är det möjligt att hantera stora samhällsutmaningar och industrins behov av förnyelse. |
| --- | --- | --- |

56.

Kommittén har i många tidigare yttranden påpekat vad som bör beaktas vid genomförandet. Följande exempel är hämtade från yttrandet om Horisont 2020 (7), som ReK antog för två år sedan, och är relevanta för genomförandet av det industripolitiska paketet. Regionkommittén anför följande:

a.

Internationellt framgångsrika produkter är ett resultat av spetskompetens som bygger på värdekedjor och ekosystem. Horisont 2020 måste kunna skapa de rätta förutsättningarna för funktionella innovationskedjor. Bara på så sätt är det möjligt att hantera stora samhällsutmaningar och industrins behov av förnyelse.

| b. | Regionkommittén understryker den roll som viktig möjliggörande teknik spelar i Horisont 2020. Tekniken bör dock inte utvecklas bara i enskilda vetenskaps- och teknikprogram, utan måste redan i forsknings- och utvecklingsskedet kopplas till industriella värdekedjor och globala nätverk för innovationsvärde, och till verksamhet som utvecklar regionala ekosystem och innovationskluster samt stärker kompetensen. |
| --- | --- |

b.

Regionkommittén understryker den roll som viktig möjliggörande teknik spelar i Horisont 2020. Tekniken bör dock inte utvecklas bara i enskilda vetenskaps- och teknikprogram, utan måste redan i forsknings- och utvecklingsskedet kopplas till industriella värdekedjor och globala nätverk för innovationsvärde, och till verksamhet som utvecklar regionala ekosystem och innovationskluster samt stärker kompetensen.

IV.   SÄRSKILDA POLITISKA REKOMMENDATIONER RÖRANDE FÖRETAGSKLIMATET

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 57. | Det globala konkurrensläget har förändrats i grunden, och det räcker inte att enbart anpassa sig till verkligheten utan i många fall gäller det att själv bli drivkraft för förändringen. EU-företagens långsiktiga globala konkurrenskraft måste ges större plats när man utvärderar den befintliga EU-lagstiftningen och beslutar om tilldelningen av anslag för forskning, utveckling och innovation. |
| --- | --- |

57.

Det globala konkurrensläget har förändrats i grunden, och det räcker inte att enbart anpassa sig till verkligheten utan i många fall gäller det att själv bli drivkraft för förändringen. EU-företagens långsiktiga globala konkurrenskraft måste ges större plats när man utvärderar den befintliga EU-lagstiftningen och beslutar om tilldelningen av anslag för forskning, utveckling och innovation.

| 58. | I EU:s lagstiftning om industriprodukter fastställs de viktigaste kraven på företagen i fråga om säkerhet, hälsa och andra allmänna intressen. Det är synnerligen viktigt att industrin inte i onödan belastas med alltför ofta förekommande ändringar i lagstiftningen, utan tvärtom får tillgång till konkreta mekanismer som syftar till att underlätta och stödja företagsinvesteringar. Det är också viktigt att på ett kontrollerat sätt avlägsna rättsliga hinder då tekniken utvecklas allt snabbare och de globala leveranskedjorna kopplas samman alltmer. |
| --- | --- |

58.

I EU:s lagstiftning om industriprodukter fastställs de viktigaste kraven på företagen i fråga om säkerhet, hälsa och andra allmänna intressen. Det är synnerligen viktigt att industrin inte i onödan belastas med alltför ofta förekommande ändringar i lagstiftningen, utan tvärtom får tillgång till konkreta mekanismer som syftar till att underlätta och stödja företagsinvesteringar. Det är också viktigt att på ett kontrollerat sätt avlägsna rättsliga hinder då tekniken utvecklas allt snabbare och de globala leveranskedjorna kopplas samman alltmer.

| 59. | ReK uppmanar de europeiska regionerna och kommunerna att inom sina territorier skapa och tillämpa ett regelverk som stimulerar innovation och IKT-investeringar inom hela ekonomin. Att EU återetableras som en global innovatör kommer att leda till en gynnsam cirkel av produktivitetsökning, tillväxt och nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

59.

ReK uppmanar de europeiska regionerna och kommunerna att inom sina territorier skapa och tillämpa ett regelverk som stimulerar innovation och IKT-investeringar inom hela ekonomin. Att EU återetableras som en global innovatör kommer att leda till en gynnsam cirkel av produktivitetsökning, tillväxt och nya arbetstillfällen.

| 60. | Kommissionen har lovat att regleringen ska vara stabil på lång sikt och att den ska förenklas kraftigt. Detta mål är en prioritering och måste genomföras omedelbart. Det bör göras en grundlig konsekvensanalys av nya regler. EU:s standarder fungerar i praktiken som förebilder i hela världen, och kommissionen kommer även i fortsättningen att främja ett internationellt standardiseringssystem. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen har lovat att regleringen ska vara stabil på lång sikt och att den ska förenklas kraftigt. Detta mål är en prioritering och måste genomföras omedelbart. Det bör göras en grundlig konsekvensanalys av nya regler. EU:s standarder fungerar i praktiken som förebilder i hela världen, och kommissionen kommer även i fortsättningen att främja ett internationellt standardiseringssystem.

| 61. | Vi uppmanar kommissionen att förbättra sin analyskapacitet och sina redskap för stöd till företag genom att studera möjligheterna att, såsom i fallet med livsmedelsindustrin, införa en ny kategori för mellanföretag, mellan kategorierna små och medelstora företag respektive stora företag, med mellan 250 och 750 anställda och en omsättning på mindre än 200 miljoner euro. Denna kategori företag skulle kunna dra nytta av anpassade stödnivåer, som är högre än för stora företag och lägre än för små och medelstora företag (8). |
| --- | --- |

61.

Vi uppmanar kommissionen att förbättra sin analyskapacitet och sina redskap för stöd till företag genom att studera möjligheterna att, såsom i fallet med livsmedelsindustrin, införa en ny kategori för mellanföretag, mellan kategorierna små och medelstora företag respektive stora företag, med mellan 250 och 750 anställda och en omsättning på mindre än 200 miljoner euro. Denna kategori företag skulle kunna dra nytta av anpassade stödnivåer, som är högre än för stora företag och lägre än för små och medelstora företag (8).

| 62. | De nya bestämmelserna om statligt stöd för den allmänna förordningen om gruppundantag och forskning, utveckling och innovation trädde i kraft i juli 2014 (9). Dessa bestämmelser möjliggör ökade investeringar i forskning och innovation, särskilt i storskaliga komplexa projektkluster, som bland annat ska ha en betydande effekt på industrins förnyelse. |
| --- | --- |

62.

De nya bestämmelserna om statligt stöd för den allmänna förordningen om gruppundantag och forskning, utveckling och innovation trädde i kraft i juli 2014 (9). Dessa bestämmelser möjliggör ökade investeringar i forskning och innovation, särskilt i storskaliga komplexa projektkluster, som bland annat ska ha en betydande effekt på industrins förnyelse.

| 63. | Ett särskilt viktigt framsteg är att man underlättar genomförandet av EU:s struktur- och investeringsfonder genom att utvidga tillämpningsområdet för den allmänna förordningen om gruppundantag. |
| --- | --- |

63.

Ett särskilt viktigt framsteg är att man underlättar genomförandet av EU:s struktur- och investeringsfonder genom att utvidga tillämpningsområdet för den allmänna förordningen om gruppundantag.

| 64. | Den allmänna gruppundantagsförordningen fastställer de villkor under vilka statligt stöd undantas från kravet på förhandsanmälan till kommissionen och fastställer högre tröskelvärden för anmälan och högre tillåtna stödnivåer, samt inför flera kategorier av stöd som undantas, t.ex. stöd till innovationskluster och investeringsstöd till forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

64.

Den allmänna gruppundantagsförordningen fastställer de villkor under vilka statligt stöd undantas från kravet på förhandsanmälan till kommissionen och fastställer högre tröskelvärden för anmälan och högre tillåtna stödnivåer, samt inför flera kategorier av stöd som undantas, t.ex. stöd till innovationskluster och investeringsstöd till forskningsinfrastruktur.

| 65. | Rambestämmelserna för statligt stöd för forskning, utveckling och innovation omfattar stöd för experimentell utveckling och industriell forskning. Nu är det också möjligt med högre maximala stödnivåer för tillämpad forskning. |
| --- | --- |

65.

Rambestämmelserna för statligt stöd för forskning, utveckling och innovation omfattar stöd för experimentell utveckling och industriell forskning. Nu är det också möjligt med högre maximala stödnivåer för tillämpad forskning.

| 66. | Vi betonar att omfattningen av instrumentet ”viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse” sträcker sig utöver forskning och utveckling och inbegriper första användning, och att användningen av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse ofta kräver ett betydande deltagande av offentliga myndigheter, eftersom marknaden annars inte skulle finansiera sådana projekt. |
| --- | --- |

66.

Vi betonar att omfattningen av instrumentet ”viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse” sträcker sig utöver forskning och utveckling och inbegriper första användning, och att användningen av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse ofta kräver ett betydande deltagande av offentliga myndigheter, eftersom marknaden annars inte skulle finansiera sådana projekt.

| 67. | Vi upprepar att viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse kan utgöra ett viktigt bidrag till ekonomisk tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft för EU:s industri och ekonomi med tanke på deras positiva spridningseffekter på den inre marknaden och samhället i allmänhet i EU. |
| --- | --- |

67.

Vi upprepar att viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse kan utgöra ett viktigt bidrag till ekonomisk tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft för EU:s industri och ekonomi med tanke på deras positiva spridningseffekter på den inre marknaden och samhället i allmänhet i EU.

| 68. | Vi betonar att medlemsstaterna och industrin fullt ut bör utnyttja de möjligheter som de nya reglerna om statligt stöd erbjuder när det gäller att främja företagsverksamhet, förnya industrin och skapa sysselsättning i Europa. |
| --- | --- |

68.

Vi betonar att medlemsstaterna och industrin fullt ut bör utnyttja de möjligheter som de nya reglerna om statligt stöd erbjuder när det gäller att främja företagsverksamhet, förnya industrin och skapa sysselsättning i Europa.

| 69. | Vi betonar att de europeiska företagen bör förbättra sin innovationskapacitet och bli nyckelaktörer i de dynamiskt växande nätverken av värdekedjor, även om de åläggs orättvisa villkor på viktiga framväxande marknader. |
| --- | --- |

69.

Vi betonar att de europeiska företagen bör förbättra sin innovationskapacitet och bli nyckelaktörer i de dynamiskt växande nätverken av värdekedjor, även om de åläggs orättvisa villkor på viktiga framväxande marknader.

Bryssel den 3 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/MTAR.aspx

1

(2)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/2210%20Athens%20declaration%20A5%20indd.pdf

2

(3)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/CoR%20Europe%202020%20mid-term%20assessment%20report.pdf

3

(4)  CdR 2255/2012 fin.

4

(5)  CdR 1997/2013 fin.

5

(6)  CdR 374/2010 fin.

6

(7)  CdR 402/2011 fin.

7

(8)  Se punkt 18 i CdR 2255/2012 fin.

8

(9)  Kommissionens meddelande 2014/C 188/02 och kommissionens förordning (EU) nr 651/2014.

9

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/24

---

Yttrande från Regionkommittén – Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt

(2015/C 019/05)

| Föredragande | Adam Banaszak, ledamot av regionfullmäktige i Kujawsko-Pomorskie (Kujavien-Pommern) (PL–ECR) |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt
  COM(2014) 254 final/2 |

Föredragande

Adam Banaszak, ledamot av regionfullmäktige i Kujawsko-Pomorskie (Kujavien-Pommern) (PL–ECR)

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt

COM(2014) 254 final/2

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Utnyttjandet av den potential som finns i den blå tillväxten är en möjlighet att stimulera den lokala ekonomin och skapa högkvalitativa arbetstillfällen inom ekonomiska sektorer som grundar sig på kunskaper och investeringar. |
| --- | --- |

1.

Utnyttjandet av den potential som finns i den blå tillväxten är en möjlighet att stimulera den lokala ekonomin och skapa högkvalitativa arbetstillfällen inom ekonomiska sektorer som grundar sig på kunskaper och investeringar.

| 2. | Miljöskyddet bör vara ett av de främsta målen för den europeiska strategin för blå tillväxt. |
| --- | --- |

2.

Miljöskyddet bör vara ett av de främsta målen för den europeiska strategin för blå tillväxt.

| 3. | En bedömning av vetenskapliga data kan i hög grad bidra till en framgångsrik reform av den gemensamma fiskeripolitiken och är en viktig förutsättning för genomförandet av den del av denna politik som rör regionalisering. |
| --- | --- |

3.

En bedömning av vetenskapliga data kan i hög grad bidra till en framgångsrik reform av den gemensamma fiskeripolitiken och är en viktig förutsättning för genomförandet av den del av denna politik som rör regionalisering.

| 4. | Vi vill åter framhålla att utvecklingen av och stödet till det europeiska vattenbruket är ett viktigt inslag i strävan att skapa arbetstillfällen i strukturellt svaga områden och att det säkrar leveranser av fisk och skaldjur av hög kvalitet till de europeiska konsumenterna. |
| --- | --- |

4.

Vi vill åter framhålla att utvecklingen av och stödet till det europeiska vattenbruket är ett viktigt inslag i strävan att skapa arbetstillfällen i strukturellt svaga områden och att det säkrar leveranser av fisk och skaldjur av hög kvalitet till de europeiska konsumenterna.

| 5. | Regionkommittén stöder kommissionens initiativ för att stimulera tillväxten i den blå ekonomin. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén stöder kommissionens initiativ för att stimulera tillväxten i den blå ekonomin.

| 6. | Vid samordningen av forskningspolitiken, den ekonomiska politiken, den gemensamma fiskeripolitiken och transportpolitiken krävs det en övergripande och integrerad strategi. Om man vill öka effektiviteten i EU:s åtgärder inom den blå ekonomin bör man inte behandla dessa politikområden som helt separata områden. Samverkanseffekter mellan dessa ökar effektiviteten i initiativen och skapar ökat mervärde. |
| --- | --- |

6.

Vid samordningen av forskningspolitiken, den ekonomiska politiken, den gemensamma fiskeripolitiken och transportpolitiken krävs det en övergripande och integrerad strategi. Om man vill öka effektiviteten i EU:s åtgärder inom den blå ekonomin bör man inte behandla dessa politikområden som helt separata områden. Samverkanseffekter mellan dessa ökar effektiviteten i initiativen och skapar ökat mervärde.

| 7. | Man måste utnyttja vetenskaplig forskning vid genomförandet av reformen av den gemensamma fiskeripolitiken, vid skyddet av havsekosystemen och vid riskhanteringen i krissituationer. Utnyttjandet av forskningsresultat och införandet av innovationer bör framför allt riktas in på blå tillväxt men inte bara i betydelsen ekonomisk tillväxt i den marina ekonomin utan också med positiva effekter på andra delar av ekonomin |
| --- | --- |

7.

Man måste utnyttja vetenskaplig forskning vid genomförandet av reformen av den gemensamma fiskeripolitiken, vid skyddet av havsekosystemen och vid riskhanteringen i krissituationer. Utnyttjandet av forskningsresultat och införandet av innovationer bör framför allt riktas in på blå tillväxt men inte bara i betydelsen ekonomisk tillväxt i den marina ekonomin utan också med positiva effekter på andra delar av ekonomin

| 8. | Utnyttjandet av havens potential för tillväxt och nya arbetstillfällen är viktigt och önskvärt, men får inte leda till att miljön försämras och ekosystem förstörs. |
| --- | --- |

8.

Utnyttjandet av havens potential för tillväxt och nya arbetstillfällen är viktigt och önskvärt, men får inte leda till att miljön försämras och ekosystem förstörs.

| 9. | Vid införandet av innovationer bör man ta större hänsyn till vattenbruket och sjötransporter, kustsjöfart och kryssningstrafik för att uppnå större ekonomisk tillväxt och skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

9.

Vid införandet av innovationer bör man ta större hänsyn till vattenbruket och sjötransporter, kustsjöfart och kryssningstrafik för att uppnå större ekonomisk tillväxt och skapa nya arbetstillfällen.

| 10. | Det behövs en bredare och mer effektiv samordning mellan strategin för blå tillväxt och andra strategier samt EU:s program, framför allt Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

10.

Det behövs en bredare och mer effektiv samordning mellan strategin för blå tillväxt och andra strategier samt EU:s program, framför allt Europa 2020-strategin.

Forskning och innovation för blå tillväxt

| 11. | Forskning och innovation bör, även om de bedrivs i syfte att uppnå blå tillväxt, inte bara påverka den marina ekonomin utan också andra delar av ekonomin. |
| --- | --- |

11.

Forskning och innovation bör, även om de bedrivs i syfte att uppnå blå tillväxt, inte bara påverka den marina ekonomin utan också andra delar av ekonomin.

| 12. | Kommittén skulle vilja att det inrättades en särskild kunskaps- och innovationsgrupp för den blå ekonomin, som en ytterligare åtgärd för att utveckla kompetens och föra över idéer från havsforskningen till den privata sektorn. |
| --- | --- |

12.

Kommittén skulle vilja att det inrättades en särskild kunskaps- och innovationsgrupp för den blå ekonomin, som en ytterligare åtgärd för att utveckla kompetens och föra över idéer från havsforskningen till den privata sektorn.

| 13. | Kunskapsluckor och ofullständiga data om tillståndet i våra hav, djuphavsresurserna, livet i havet och hoten mot livsmiljöer och ekosystem är ett av de främsta hindren för den blå ekonomins utveckling. Ökade kunskaper om våra hav kommer att främja tillväxten i den blå ekonomin, genom såväl bättre kunskaper om resurserna som bättre förståelse av hur de kan användas, och bidra till att de fastställda målen på miljöskyddsområdet uppnås. |
| --- | --- |

13.

Kunskapsluckor och ofullständiga data om tillståndet i våra hav, djuphavsresurserna, livet i havet och hoten mot livsmiljöer och ekosystem är ett av de främsta hindren för den blå ekonomins utveckling. Ökade kunskaper om våra hav kommer att främja tillväxten i den blå ekonomin, genom såväl bättre kunskaper om resurserna som bättre förståelse av hur de kan användas, och bidra till att de fastställda målen på miljöskyddsområdet uppnås.

| 14. | Tillgången till data om tillståndet i våra hav spelar en viktig roll i utvecklingen av den blå ekonomin. Ökat utbud av och förbättrad tillgång till data kommer att fungera som en drivkraft för innovationer och konkurrenskraft, möjliggöra en bra riskhantering i kritiska situationer och minska osäkerheten i fråga om havsområdena. |
| --- | --- |

14.

Tillgången till data om tillståndet i våra hav spelar en viktig roll i utvecklingen av den blå ekonomin. Ökat utbud av och förbättrad tillgång till data kommer att fungera som en drivkraft för innovationer och konkurrenskraft, möjliggöra en bra riskhantering i kritiska situationer och minska osäkerheten i fråga om havsområdena.

| 15. | Tillgången till data om tillståndet i våra hav bör inte begränsas till allmänna data som är av relevans för EU-nivån eller enskilda medlemsstater. Det är viktigt att ta hänsyn till behoven hos enskilda regioner och att ställa kunskaper på området till deras förfogande, kunskaper som de kan utnyttja effektivt, inom både den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- |

15.

Tillgången till data om tillståndet i våra hav bör inte begränsas till allmänna data som är av relevans för EU-nivån eller enskilda medlemsstater. Det är viktigt att ta hänsyn till behoven hos enskilda regioner och att ställa kunskaper på området till deras förfogande, kunskaper som de kan utnyttja effektivt, inom både den offentliga och den privata sektorn.

| 16. | Även om det är viktigt att göra data om tillståndet i våra hav tillgängliga på regional, lokal och nationell nivå, måste hela processen samordnas på EU-nivå. Detta kommer att bidra till att uppgifterna kan användas på ett effektivare sätt och möjliggöra lämpligt utbyte av information mellan berörda parter. |
| --- | --- |

16.

Även om det är viktigt att göra data om tillståndet i våra hav tillgängliga på regional, lokal och nationell nivå, måste hela processen samordnas på EU-nivå. Detta kommer att bidra till att uppgifterna kan användas på ett effektivare sätt och möjliggöra lämpligt utbyte av information mellan berörda parter.

| 17. | Kommissionen bör öka användningen av vetenskaplig forskning i sina insatser för att uppnå en regionalisering i den gemensamma fiskeripolitiken. En mer omfattande användning av forskningsresultat kommer å ena sidan att återspegla principen om en övergripande strategi i den blå ekonomin och å andra sidan att förbättra den rationella hanteringen av fiskresurserna. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen bör öka användningen av vetenskaplig forskning i sina insatser för att uppnå en regionalisering i den gemensamma fiskeripolitiken. En mer omfattande användning av forskningsresultat kommer å ena sidan att återspegla principen om en övergripande strategi i den blå ekonomin och å andra sidan att förbättra den rationella hanteringen av fiskresurserna.

| 18. | EU bör fortsätta att stödja vattenbruket som en av de snabbast växande sektorerna för livsmedelsproduktion. Lämpliga vetenskapliga undersökningar som ger företagare tillgång till nya och bredare kunskaper om tillståndet i haven kan bidra till att öka företagens konkurrenskraft, och detta kommer att leda till ökad sysselsättning, framför allt i strukturellt svaga områden. |
| --- | --- |

18.

EU bör fortsätta att stödja vattenbruket som en av de snabbast växande sektorerna för livsmedelsproduktion. Lämpliga vetenskapliga undersökningar som ger företagare tillgång till nya och bredare kunskaper om tillståndet i haven kan bidra till att öka företagens konkurrenskraft, och detta kommer att leda till ökad sysselsättning, framför allt i strukturellt svaga områden.

| 19. | Insamling och tillhandahållande av information om tillståndet i haven får inte leda till några olägenheter eller ytterligare administrativa bördor för lokala och regionala myndigheter och ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

19.

Insamling och tillhandahållande av information om tillståndet i haven får inte leda till några olägenheter eller ytterligare administrativa bördor för lokala och regionala myndigheter och ekonomiska aktörer.

| 20. | Lämplig tillgång till information om tillståndet i haven är inte bara av betydelse vid införandet av innovativa lösningar, miljöskydd och förvaltning av fisk- och vattenbruksresurser utan kan vara en viktig faktor som möjliggör riskhantering och lämpliga hjälpåtgärder i krissituationer. Regionkommittén anser därför att man bör vidta åtgärder för att utarbeta en mekanism för användning av data från satellitbilder som erhålls genom satellittjänster inom ramen för programmet Copernicus, så att de kan användas för de lokala och regionala myndigheternas första insatser vid naturkatastrofer. |
| --- | --- |

20.

Lämplig tillgång till information om tillståndet i haven är inte bara av betydelse vid införandet av innovativa lösningar, miljöskydd och förvaltning av fisk- och vattenbruksresurser utan kan vara en viktig faktor som möjliggör riskhantering och lämpliga hjälpåtgärder i krissituationer. Regionkommittén anser därför att man bör vidta åtgärder för att utarbeta en mekanism för användning av data från satellitbilder som erhålls genom satellittjänster inom ramen för programmet Copernicus, så att de kan användas för de lokala och regionala myndigheternas första insatser vid naturkatastrofer.

| 21. | Införandet av innovationer och tillväxten i den blå ekonomin bör vara föremål för löpande övervakning, så att de åtgärder som vidtas blir så effektiva som möjligt. Vi föreslår därför att man utarbetar exakta indikatorer på effektiviteten i tillväxten och innovationerna i den blå ekonomin. Indikatorer som fastställs på detta sätt kommer inte bara att komma kommissionen till nytta utan också bidra till att fastställa lämpliga mål för medlemsstaterna och regionerna. |
| --- | --- |

21.

Införandet av innovationer och tillväxten i den blå ekonomin bör vara föremål för löpande övervakning, så att de åtgärder som vidtas blir så effektiva som möjligt. Vi föreslår därför att man utarbetar exakta indikatorer på effektiviteten i tillväxten och innovationerna i den blå ekonomin. Indikatorer som fastställs på detta sätt kommer inte bara att komma kommissionen till nytta utan också bidra till att fastställa lämpliga mål för medlemsstaterna och regionerna.

Skydd av den marina miljön

| 22. | Användningen av kunskaper om havet är inte bara en grundläggande fråga för den blå ekonomin när det handlar om att öka den ekonomiska utvecklingen utan framför allt för att bevara de marina ekosystemen och värna om kvaliteten på den marina miljön. Skyddet och bevarandet av de marina ekosystemen måste vara en viktig del av den europeiska havspolitiken. |
| --- | --- |

22.

Användningen av kunskaper om havet är inte bara en grundläggande fråga för den blå ekonomin när det handlar om att öka den ekonomiska utvecklingen utan framför allt för att bevara de marina ekosystemen och värna om kvaliteten på den marina miljön. Skyddet och bevarandet av de marina ekosystemen måste vara en viktig del av den europeiska havspolitiken.

| 23. | Den marina miljön bör vara ren och hälsosam. Därför bör man officiellt ta ställning till idén om att utarbeta planer för att avlägsna militära lämningar och kemikalier som har släppts ut i havet. Denna idé har framförts i ett tidigare yttrande från Regionkommittén (1). Kunskaperna om havet bör dessutom användas i syfte att rensa och förnya den marina miljön, som därigenom behåller sin biologiska mångfald och sin bördighet. |
| --- | --- |

23.

Den marina miljön bör vara ren och hälsosam. Därför bör man officiellt ta ställning till idén om att utarbeta planer för att avlägsna militära lämningar och kemikalier som har släppts ut i havet. Denna idé har framförts i ett tidigare yttrande från Regionkommittén (1). Kunskaperna om havet bör dessutom användas i syfte att rensa och förnya den marina miljön, som därigenom behåller sin biologiska mångfald och sin bördighet.

| 24. | En ren och hälsosam marin miljö, som grundar sig på att det finns skyddade marina områden, har också betydelse för turismens utveckling, bl.a. hållbar dykturism, som är ett strategiskt verktyg för att öka kunskaperna om den marina miljön och medvetenheten om denna i samhället. |
| --- | --- |

24.

En ren och hälsosam marin miljö, som grundar sig på att det finns skyddade marina områden, har också betydelse för turismens utveckling, bl.a. hållbar dykturism, som är ett strategiskt verktyg för att öka kunskaperna om den marina miljön och medvetenheten om denna i samhället.

| 25. | Större konkurrenskraft och sysselsättning inom vattenbrukssektorn kommer att öka dynamiken i sektorns utveckling. Detta får dock inte leda till att kvaliteten på de marina produkterna minskar till förmån för deras kvantitet. Därför bör man fortsätta att vidta alla slags åtgärder för att de europeiska konsumenterna ska ha tillgång till produkter av hög kvalitet. Det innebär framför allt att man motsätter sig att konsumenterna får genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

25.

Större konkurrenskraft och sysselsättning inom vattenbrukssektorn kommer att öka dynamiken i sektorns utveckling. Detta får dock inte leda till att kvaliteten på de marina produkterna minskar till förmån för deras kvantitet. Därför bör man fortsätta att vidta alla slags åtgärder för att de europeiska konsumenterna ska ha tillgång till produkter av hög kvalitet. Det innebär framför allt att man motsätter sig att konsumenterna får genetiskt modifierade organismer.

De privata företagens deltagande i den blå ekonomin

| 26. | Vi uppskattar kommissionens initiativ för att öka användningen av vetenskapliga undersökningar och innovationer i strategin för blå tillväxt. Man får dock inte glömma det som bör vara den grundläggande och den mest önskvärda effekten av strategin för blå tillväxt: utvecklingen av ett företagande som grundar sig på havens outnyttjade potential. |
| --- | --- |

26.

Vi uppskattar kommissionens initiativ för att öka användningen av vetenskapliga undersökningar och innovationer i strategin för blå tillväxt. Man får dock inte glömma det som bör vara den grundläggande och den mest önskvärda effekten av strategin för blå tillväxt: utvecklingen av ett företagande som grundar sig på havens outnyttjade potential.

| 27. | I meddelandet har man inte tagit hänsyn till ett antal sektorer som har en mycket stor andel i den blå ekonomin, t.ex. varvsindustri, sjötransporter och blå energi. Det är tydligt att meddelandet banar vägen för framtida innovationer och vetenskapliga initiativ. De nämnda sektorerna i ekonomin spelar dock även i fortsättningen rollen som drivkraft för den blå ekonomin. |
| --- | --- |

27.

I meddelandet har man inte tagit hänsyn till ett antal sektorer som har en mycket stor andel i den blå ekonomin, t.ex. varvsindustri, sjötransporter och blå energi. Det är tydligt att meddelandet banar vägen för framtida innovationer och vetenskapliga initiativ. De nämnda sektorerna i ekonomin spelar dock även i fortsättningen rollen som drivkraft för den blå ekonomin.

| 28. | När man undersöker möjligheten att införa innovationer i den blå ekonomin bör man framför allt tänka på sjötransporternas och havsturismens utveckling. Dessa har en enorm potential när det handlar om att öka sysselsättningen. |
| --- | --- |

28.

När man undersöker möjligheten att införa innovationer i den blå ekonomin bör man framför allt tänka på sjötransporternas och havsturismens utveckling. Dessa har en enorm potential när det handlar om att öka sysselsättningen.

| 29. | Företagare inom privata sektorn kan spela en viktig roll när det handlar om att skapa innovationer och använda dem i syfte att öka den ekonomiska tillväxten och skapa nya och bättre arbetstillfällen. Framför allt företagarna i sektorn för små och medelstora företag kan spela en viktig roll på detta område. |
| --- | --- |

29.

Företagare inom privata sektorn kan spela en viktig roll när det handlar om att skapa innovationer och använda dem i syfte att öka den ekonomiska tillväxten och skapa nya och bättre arbetstillfällen. Framför allt företagarna i sektorn för små och medelstora företag kan spela en viktig roll på detta område.

| 30. | Kommissionens förväntningar om större deltagande i den blå ekonomin från de små och medelstora företagens sida bör kopplas till lämpligt finansiellt stöd inom ramen för både befintliga och framtida program. Behovet av hjälp är framför allt synligt inom vattenbrukssektorn, som till 90 % består av mikroföretag och som har kapacitet att generera den önskade innovationsnivån. |
| --- | --- |

30.

Kommissionens förväntningar om större deltagande i den blå ekonomin från de små och medelstora företagens sida bör kopplas till lämpligt finansiellt stöd inom ramen för både befintliga och framtida program. Behovet av hjälp är framför allt synligt inom vattenbrukssektorn, som till 90 % består av mikroföretag och som har kapacitet att generera den önskade innovationsnivån.

| 31. | Det är nödvändigt att stärka de politiska ramarna för att involvera privata företag i den blå ekonomin. För att uppnå bästa möjliga samverkanseffekter mellan den offentliga sektorn och den privata sektorns behov bör företagarna ha möjlighet att delta i arbetet med att fastställa forskningsbehoven och fastställa normer, standarder och lösningar som gynnar företagen. |
| --- | --- |

31.

Det är nödvändigt att stärka de politiska ramarna för att involvera privata företag i den blå ekonomin. För att uppnå bästa möjliga samverkanseffekter mellan den offentliga sektorn och den privata sektorns behov bör företagarna ha möjlighet att delta i arbetet med att fastställa forskningsbehoven och fastställa normer, standarder och lösningar som gynnar företagen.

| 32. | Om privata företag i större utsträckning involveras i den blå ekonomin bör detta ske utan onödiga bördor för den privata sektorn. |
| --- | --- |

32.

Om privata företag i större utsträckning involveras i den blå ekonomin bör detta ske utan onödiga bördor för den privata sektorn.

| 33. | Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra konkurrenskraften hos europeiska ekonomiska aktörer verksamma inom havssektorn. När det handlar om att involvera företag i den blå ekonomin blir det lättare att anpassa åtgärder och politiska strategier till dem på europeisk, nationell och regional nivå om man känner till den privata sektorns behov. |
| --- | --- |

33.

Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra konkurrenskraften hos europeiska ekonomiska aktörer verksamma inom havssektorn. När det handlar om att involvera företag i den blå ekonomin blir det lättare att anpassa åtgärder och politiska strategier till dem på europeisk, nationell och regional nivå om man känner till den privata sektorns behov.

| 34. | Företagsamheten i den blå ekonomin avser inte bara verksamhet till sjöss. Det är viktigt att planera lämpligt stöd till företag på land som har anknytning till den blå ekonomin, t.ex. lokala fiskberedningsanläggningar, så att man skapar en hållbar affärsmiljö för lokala fiskare. |
| --- | --- |

34.

Företagsamheten i den blå ekonomin avser inte bara verksamhet till sjöss. Det är viktigt att planera lämpligt stöd till företag på land som har anknytning till den blå ekonomin, t.ex. lokala fiskberedningsanläggningar, så att man skapar en hållbar affärsmiljö för lokala fiskare.

| 35. | När man inför innovationer i den blå ekonomin för ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen krävs också adekvata mänskliga resurser. För att göra det mer populärt och attraktivt bland unga människor att arbeta till sjöss krävs det en nära samordning mellan politik, utbildning och näringsliv. |
| --- | --- |

35.

När man inför innovationer i den blå ekonomin för ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen krävs också adekvata mänskliga resurser. För att göra det mer populärt och attraktivt bland unga människor att arbeta till sjöss krävs det en nära samordning mellan politik, utbildning och näringsliv.

| 36. | Fördelarna från den blå ekonomin blir också kännbara för den offentliga och den privata sektorn. Offentliga medel har dock alltid sina begränsningar. Därför är det viktigt att man också skaffar privat kapital för finansiering av åtgärder på detta område. Man bör alltså främja ett omfattande samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn, bl.a. genom offentlig–privata partnerskap, där den offentliga sektorn inte bara skulle kunna utnyttja den privata sektorns finansiella möjligheter utan också dess kunskaper, affärserfarenheter, förvaltningskompetens och intellektuella potential i syfte att skapa och införa innovativa lösningar i den blå ekonomin. |
| --- | --- |

36.

Fördelarna från den blå ekonomin blir också kännbara för den offentliga och den privata sektorn. Offentliga medel har dock alltid sina begränsningar. Därför är det viktigt att man också skaffar privat kapital för finansiering av åtgärder på detta område. Man bör alltså främja ett omfattande samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn, bl.a. genom offentlig–privata partnerskap, där den offentliga sektorn inte bara skulle kunna utnyttja den privata sektorns finansiella möjligheter utan också dess kunskaper, affärserfarenheter, förvaltningskompetens och intellektuella potential i syfte att skapa och införa innovativa lösningar i den blå ekonomin.

| 37. | Med tanke på de olika rättsliga lösningar som finns för offentlig–privata partnerskap i EU:s enskilda medlemsstater har kommissionen en utomordentligt viktig roll att spela när det handlar om att främja god praxis och bra lösningar vid tillämpning av offentlig–privata partnerskap inom havsekonomisektorn. Man bör framför allt överväga möjligheten att införa ett institutionaliserat offentlig–privat partnerskap, med tanke på de nya arbetstillfällen som detta kan medföra. |
| --- | --- |

37.

Med tanke på de olika rättsliga lösningar som finns för offentlig–privata partnerskap i EU:s enskilda medlemsstater har kommissionen en utomordentligt viktig roll att spela när det handlar om att främja god praxis och bra lösningar vid tillämpning av offentlig–privata partnerskap inom havsekonomisektorn. Man bör framför allt överväga möjligheten att införa ett institutionaliserat offentlig–privat partnerskap, med tanke på de nya arbetstillfällen som detta kan medföra.

| 38. | En förutsättning för att företrädare för den privata sektorn, däribland de små och medelstora företagen, ska samarbeta med den offentliga sektorn är att idén om samarbete främjas på regional och lokal nivå. Man bör alltså underlätta och stödja åtgärder från de lokala och regionala myndigheternas sida som syftar till att involvera företrädare för den privata sektorn i projekt som genomförs inom ramen för offentlig–privata partnerskap. |
| --- | --- |

38.

En förutsättning för att företrädare för den privata sektorn, däribland de små och medelstora företagen, ska samarbeta med den offentliga sektorn är att idén om samarbete främjas på regional och lokal nivå. Man bör alltså underlätta och stödja åtgärder från de lokala och regionala myndigheternas sida som syftar till att involvera företrädare för den privata sektorn i projekt som genomförs inom ramen för offentlig–privata partnerskap.

| 39. | Användningen av offentlig-privata partnerskap inom den blå ekonomin bör inte bara ske i syfte att involvera storföretag som privata partner. Vid ett korrekt genomförande av offentlig–privata partnerskap bör man ta hänsyn till den finansiella potentialen och möjligheterna till riskhantering hos de små och medelstora företagen. Detta kommer att göra det möjligt för mindre territoriella enheter att utnyttja dessa aktörers resurser. |
| --- | --- |

39.

Användningen av offentlig-privata partnerskap inom den blå ekonomin bör inte bara ske i syfte att involvera storföretag som privata partner. Vid ett korrekt genomförande av offentlig–privata partnerskap bör man ta hänsyn till den finansiella potentialen och möjligheterna till riskhantering hos de små och medelstora företagen. Detta kommer att göra det möjligt för mindre territoriella enheter att utnyttja dessa aktörers resurser.

| 40. | Kommittén välkomnar att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 3 och 4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt upprätthålls i meddelandet. |
| --- | --- |

40.

Kommittén välkomnar att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 3 och 4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt upprätthålls i meddelandet.

Bryssel den 3 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  CDR 2203/2012 – Blå tillväxt – möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn, föredragande: Adam Banaszak (PL–ECR).

1

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/28

---

Yttrande från Regionkommittén – ”Effektiva, tillgängliga och anpassningsbara sjukvårdssystem”

(2015/C 019/06)

| Föredragande | Karsten Uno Petersen, ledamot av regionfullmäktige (DK–PES) |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen om effektiva, tillgängliga och anpassningsbara sjukvårdssystem
  COM(2014) 215 |

Föredragande

Karsten Uno Petersen, ledamot av regionfullmäktige (DK–PES)

Referensdokument

Meddelande från kommissionen om effektiva, tillgängliga och anpassningsbara sjukvårdssystem

COM(2014) 215

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Allmänna kommentarer

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande, där det slås fast att hälso- och sjukvårdssystemen bör säkerställa att man inte bara lever längre utan också bättre, och därigenom bidra till att öka medborgarnas hälsa. Individens hälsa, när den definieras som såväl fysiskt som psykiskt välbefinnande, avgörs även av andra faktorer än hälso- och sjukvårdens insatser. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande, där det slås fast att hälso- och sjukvårdssystemen bör säkerställa att man inte bara lever längre utan också bättre, och därigenom bidra till att öka medborgarnas hälsa. Individens hälsa, när den definieras som såväl fysiskt som psykiskt välbefinnande, avgörs även av andra faktorer än hälso- och sjukvårdens insatser.

| 2. | Hälsa bör erkännas som ett värde i sig. Utgifter för hälso- och sjukvårdssystemen bör betraktas som investeringar i befolkningens hälsa, en investering som dessutom kan få positiva effekter i form av ökad produktivitet, ökat arbetskraftsutbud och hållbara offentliga finanser. |
| --- | --- |

2.

Hälsa bör erkännas som ett värde i sig. Utgifter för hälso- och sjukvårdssystemen bör betraktas som investeringar i befolkningens hälsa, en investering som dessutom kan få positiva effekter i form av ökad produktivitet, ökat arbetskraftsutbud och hållbara offentliga finanser.

| 3. | Lokala och regionala myndigheter i hela EU står inför samma utmaningar: Kostnaderna för hälso- och sjukvård ökar och befolkningen åldras och drabbas allt oftare av kroniska sjukdomar och multisjuklighet, vilket leder till en växande efterfrågan på hälso- och sjukvård. Det är ett nationellt, regionalt och lokalt ansvar att möta dessa utmaningar. |
| --- | --- |

3.

Lokala och regionala myndigheter i hela EU står inför samma utmaningar: Kostnaderna för hälso- och sjukvård ökar och befolkningen åldras och drabbas allt oftare av kroniska sjukdomar och multisjuklighet, vilket leder till en växande efterfrågan på hälso- och sjukvård. Det är ett nationellt, regionalt och lokalt ansvar att möta dessa utmaningar.

| 4. | Kommittén välkomnar och stöder att EU-medborgarna har tillgång till effektiv behandling av hög kvalitet och att kommissionen mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter vill bistå medlemsstaterna när det gäller att utarbeta strategier för att göra hälso- och sjukvårdssystemen effektivare, öka tillgången till vård och göra hälso- och sjukvårdssystemen mer anpassningsbara. |
| --- | --- |

4.

Kommittén välkomnar och stöder att EU-medborgarna har tillgång till effektiv behandling av hög kvalitet och att kommissionen mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter vill bistå medlemsstaterna när det gäller att utarbeta strategier för att göra hälso- och sjukvårdssystemen effektivare, öka tillgången till vård och göra hälso- och sjukvårdssystemen mer anpassningsbara.

| 5. | Vi utgår ifrån att artikel 168 i fördraget, där det fastställs att hälso- och sjukvården i princip är en nationell angelägenhet, respekteras samt att subsidiaritetsprincipen iakttas på detta område. Regionkommittén påminner i detta sammanhang om att ansvaret för hälsopolitiken vilar på medlemsstaterna, och i de flesta fall ligger en stor del av befogenheterna avseende hälso- och sjukvården hos de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

5.

Vi utgår ifrån att artikel 168 i fördraget, där det fastställs att hälso- och sjukvården i princip är en nationell angelägenhet, respekteras samt att subsidiaritetsprincipen iakttas på detta område. Regionkommittén påminner i detta sammanhang om att ansvaret för hälsopolitiken vilar på medlemsstaterna, och i de flesta fall ligger en stor del av befogenheterna avseende hälso- och sjukvården hos de lokala och regionala myndigheterna.

| 6. | Under 2013 fick 11 medlemsstater rekommendationer om att reformera sina hälso- och sjukvårdssystem inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Regionkommittén vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på att skillnaderna mellan medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem avspeglar olika samhällsval, samt på artikel 168 i fördraget, enligt vilken EU:s insatser på hälsoområdet ska komplettera den nationella politiken. |
| --- | --- |

6.

Under 2013 fick 11 medlemsstater rekommendationer om att reformera sina hälso- och sjukvårdssystem inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Regionkommittén vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på att skillnaderna mellan medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem avspeglar olika samhällsval, samt på artikel 168 i fördraget, enligt vilken EU:s insatser på hälsoområdet ska komplettera den nationella politiken.

| 7. | Vi håller med om att hälso- och sjukvårdssektorn till stor del drivs av innovation och inser att sektorn har stor ekonomisk betydelse, men rekommenderar att de gemensamma värderingarna om EU:s hälso- och sjukvårdssystems universalitet, tillgång till vård av god kvalitet, jämlikhet och solidaritet, som erkändes av rådet (hälso- och sjukvård) 2006, alltid ska ha företräde framför hänsyn till den aktuella ekonomiska konjunkturen. |
| --- | --- |

7.

Vi håller med om att hälso- och sjukvårdssektorn till stor del drivs av innovation och inser att sektorn har stor ekonomisk betydelse, men rekommenderar att de gemensamma värderingarna om EU:s hälso- och sjukvårdssystems universalitet, tillgång till vård av god kvalitet, jämlikhet och solidaritet, som erkändes av rådet (hälso- och sjukvård) 2006, alltid ska ha företräde framför hänsyn till den aktuella ekonomiska konjunkturen.

| 8. | Den ekonomiska krisen har visserligen ökat pressen på de finansiella resurserna i medlemsstaterna, men ReK påminner samtidigt om att hälso- och sjukvårdssystemen måste vara hållbara på ett sätt som tryggar de grundläggande gemensamma värderingarna i framtiden och samtidigt tryggar att värderingarna förverkligas i dag. |
| --- | --- |

8.

Den ekonomiska krisen har visserligen ökat pressen på de finansiella resurserna i medlemsstaterna, men ReK påminner samtidigt om att hälso- och sjukvårdssystemen måste vara hållbara på ett sätt som tryggar de grundläggande gemensamma värderingarna i framtiden och samtidigt tryggar att värderingarna förverkligas i dag.

| 9. | Kommittén välkomnar att kommissionen i sitt arbete med att stödja medlemsstaterna när det gäller utvärderingar av hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet kommer att intensifiera samarbetet med internationella organisationer såsom WHO och OECD. |
| --- | --- |

9.

Kommittén välkomnar att kommissionen i sitt arbete med att stödja medlemsstaterna när det gäller utvärderingar av hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet kommer att intensifiera samarbetet med internationella organisationer såsom WHO och OECD.

| 10. | Kommissionen bör vara försiktig med att börja utveckla ett omfattande rapporteringssystem för att utvärdera hälso- och sjukvårdssystemens resultat. Man kan med fördel utnyttja befintliga data genom det intensifierade samarbetet med WHO och OECD. |
| --- | --- |

10.

Kommissionen bör vara försiktig med att börja utveckla ett omfattande rapporteringssystem för att utvärdera hälso- och sjukvårdssystemens resultat. Man kan med fördel utnyttja befintliga data genom det intensifierade samarbetet med WHO och OECD.

| 11. | Medlemsstaterna uppmanas att stärka och vid behov bygga ut den befintliga kapaciteten för att trygga en löpande och rutinmässig insamling av hälsodata, eftersom detta kommer att bidra till en hög kvalitet på internationella data inom organisationer såsom WHO och OECD. |
| --- | --- |

11.

Medlemsstaterna uppmanas att stärka och vid behov bygga ut den befintliga kapaciteten för att trygga en löpande och rutinmässig insamling av hälsodata, eftersom detta kommer att bidra till en hög kvalitet på internationella data inom organisationer såsom WHO och OECD.

| 12. | Utvärderingen av hälso- och sjukvårdssystemens resultat bör bygga på övergripande och lättillgängliga indikatorer såsom överlevnadsgrad för vissa typer av sjukdomar eller väntetider. Vi välkomnar en ram för några gemensamma europeiska kriterier för utvärdering av hälso- och sjukvårdssystemens resultat som ska ge underlag till den politiska diskussionen och prioriteringen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Utvärderingen av hälso- och sjukvårdssystemens resultat bör bygga på övergripande och lättillgängliga indikatorer såsom överlevnadsgrad för vissa typer av sjukdomar eller väntetider. Vi välkomnar en ram för några gemensamma europeiska kriterier för utvärdering av hälso- och sjukvårdssystemens resultat som ska ge underlag till den politiska diskussionen och prioriteringen i medlemsstaterna.

| 13. | ReK håller med om att patienternas och vårdpersonalens ökande rörlighet innebär att medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem påverkar varandra i högre grad, och fäster uppmärksamheten på att man vid ett förstärkt samarbete mellan hälso- och sjukvårdssystemen som svar på detta bör utnyttja den kunskap som finns på den regionala och lokala nivån. |
| --- | --- |

13.

ReK håller med om att patienternas och vårdpersonalens ökande rörlighet innebär att medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem påverkar varandra i högre grad, och fäster uppmärksamheten på att man vid ett förstärkt samarbete mellan hälso- och sjukvårdssystemen som svar på detta bör utnyttja den kunskap som finns på den regionala och lokala nivån.

| 14. | Välutbildad personal med god möjlighet till kompetensutveckling, kompetensförsörjning, god ledning och de rätta informationsflödena i systemet är till stor del kännetecknande för hälso- och sjukvårdssystem som är uppbyggda kring delegerade befogenheter till den regionala och lokala nivån. |
| --- | --- |

14.

Välutbildad personal med god möjlighet till kompetensutveckling, kompetensförsörjning, god ledning och de rätta informationsflödena i systemet är till stor del kännetecknande för hälso- och sjukvårdssystem som är uppbyggda kring delegerade befogenheter till den regionala och lokala nivån.

| 15. | Integrationen av vård bör ske parallellt med ett ökat fokus på patientmedverkan och kvalitet i behandlingen. Kommissionens expertpanels arbete på detta och andra områden bör diskuteras med de lokala och regionala myndigheterna i form av t.ex. offentliga samråd om panelens resultat. |
| --- | --- |

15.

Integrationen av vård bör ske parallellt med ett ökat fokus på patientmedverkan och kvalitet i behandlingen. Kommissionens expertpanels arbete på detta och andra områden bör diskuteras med de lokala och regionala myndigheterna i form av t.ex. offentliga samråd om panelens resultat.

| 16. | Hälso- och sjukvårdssystemen måste vara flexibla samt kunna anpassa sig till olika miljöer och hantera betydande utmaningar med begränsade resurser. Dessa egenskaper bör säkerställas med utgångspunkt i det regionala och lokala ansvaret för invånarnas hälsa. |
| --- | --- |

16.

Hälso- och sjukvårdssystemen måste vara flexibla samt kunna anpassa sig till olika miljöer och hantera betydande utmaningar med begränsade resurser. Dessa egenskaper bör säkerställas med utgångspunkt i det regionala och lokala ansvaret för invånarnas hälsa.

| 17. | Kommittén välkomnar att kommissionen erkänner hälso- och sjukvårdssektorns betydelse för att bekämpa de sociala konsekvenserna av den ekonomiska krisen, men understryker att beslut avsedda att hantera övergripande ekonomiska kriser/problem måste analyseras utifrån eventuell negativ påverkan på folkhälsan så att sådana effekter kan undvikas. |
| --- | --- |

17.

Kommittén välkomnar att kommissionen erkänner hälso- och sjukvårdssektorns betydelse för att bekämpa de sociala konsekvenserna av den ekonomiska krisen, men understryker att beslut avsedda att hantera övergripande ekonomiska kriser/problem måste analyseras utifrån eventuell negativ påverkan på folkhälsan så att sådana effekter kan undvikas.

| 18. | Vi välkomnar och stöder utarbetandet av en strategi för social integration som omfattar bred tillgång till överkomliga och högkvalitativa hälso- och sjukvårdstjänster i syfte att bekämpa den ökande ojämlikheten i hälsa i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

Vi välkomnar och stöder utarbetandet av en strategi för social integration som omfattar bred tillgång till överkomliga och högkvalitativa hälso- och sjukvårdstjänster i syfte att bekämpa den ökande ojämlikheten i hälsa i medlemsstaterna.

Förbättra hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 19. | Regionkommittén välkomnar och stöder det fortlöpande arbetet med patientsäkerhet på EU-nivå, och anser att arbetet med patienternas erfarenheter och patientmedverkan är ett centralt område som måste ges högre prioritet i framtida EU-initiativ på hälsoområdet. Detta gäller även kompetensutveckling av personal. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén välkomnar och stöder det fortlöpande arbetet med patientsäkerhet på EU-nivå, och anser att arbetet med patienternas erfarenheter och patientmedverkan är ett centralt område som måste ges högre prioritet i framtida EU-initiativ på hälsoområdet. Detta gäller även kompetensutveckling av personal.

| 20. | Hälsoresultat är svåra att definiera, vilket gör det svårt att göra en jämförelse mellan medlemsstaterna, men vi håller med om att mätning och jämförelse av hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet är ett relevant ämne. |
| --- | --- |

20.

Hälsoresultat är svåra att definiera, vilket gör det svårt att göra en jämförelse mellan medlemsstaterna, men vi håller med om att mätning och jämförelse av hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet är ett relevant ämne.

| 21. | ReK anser vidare att jämförelser mellan medlemsstaterna enbart bör göras med sikte på lärande och utbyte av erfarenheter om bästa praxis. Detta ger medlemsstaterna möjlighet att följa upp sin egen utveckling i ett internationellt perspektiv i strävan efter fortsatta förbättringar. |
| --- | --- |

21.

ReK anser vidare att jämförelser mellan medlemsstaterna enbart bör göras med sikte på lärande och utbyte av erfarenheter om bästa praxis. Detta ger medlemsstaterna möjlighet att följa upp sin egen utveckling i ett internationellt perspektiv i strävan efter fortsatta förbättringar.

| 22. | Inom vissa områden där data från internationella organisationer såsom WHO och OECD inte är tillräckliga kan det finnas ett behov av att skapa ett EU-baserat europeiskt dataunderlag. |
| --- | --- |

22.

Inom vissa områden där data från internationella organisationer såsom WHO och OECD inte är tillräckliga kan det finnas ett behov av att skapa ett EU-baserat europeiskt dataunderlag.

Förbättra tillgången till hälso- och sjukvård

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 23. | Regionkommittén uppskattar att kommissionen i sitt meddelande upprepar principerna i den europeiska sociala stadgan, där man betonar vikten av tydliga kriterier för tillgång till läkarvård och skyldigheten att inte utesluta delar av befolkningen från hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén uppskattar att kommissionen i sitt meddelande upprepar principerna i den europeiska sociala stadgan, där man betonar vikten av tydliga kriterier för tillgång till läkarvård och skyldigheten att inte utesluta delar av befolkningen från hälso- och sjukvård.

| 24. | Kommittén håller med om att det är svårt att mäta tillgången till hälso- och sjukvård, men påpekar att indikatorer som omfattar invånarnas rapporter av egna erfarenheter är ett viktigt riktmärke för befolkningens uppfattning om tillgången till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

24.

Kommittén håller med om att det är svårt att mäta tillgången till hälso- och sjukvård, men påpekar att indikatorer som omfattar invånarnas rapporter av egna erfarenheter är ett viktigt riktmärke för befolkningens uppfattning om tillgången till hälso- och sjukvård.

| 25. | ReK instämmer i att man vid utvärderingen av tillgången till hälso- och sjukvård bör fokusera både på den andel av befolkningen som omfattas av hälso- och sjukvården och på omfattningen av vården, men kommittén påminner om att skillnaderna i täckning och täckningens omfattning avspeglar olika samhällsval på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

25.

ReK instämmer i att man vid utvärderingen av tillgången till hälso- och sjukvård bör fokusera både på den andel av befolkningen som omfattas av hälso- och sjukvården och på omfattningen av vården, men kommittén påminner om att skillnaderna i täckning och täckningens omfattning avspeglar olika samhällsval på nationell, regional och lokal nivå.

| 26. | Vi håller med om att tillgänglighet är en förutsättning för tillgång till hälso- och sjukvård och att detta omfattar både väntetid, avstånd och antalet anställda inom vården, men påpekar att det kan vara nödvändigt att samla specialiserade behandlingar på centrala orter, med de reseavstånd som detta leder till, för att upprätthålla tillräcklig sakkunskap inom specifika behandlingsområden. Man måste dock alltid se till att även befolkningen i regioner med demografiska och geografiska nackdelar får tillgång till sådana specialiserade hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

26.

Vi håller med om att tillgänglighet är en förutsättning för tillgång till hälso- och sjukvård och att detta omfattar både väntetid, avstånd och antalet anställda inom vården, men påpekar att det kan vara nödvändigt att samla specialiserade behandlingar på centrala orter, med de reseavstånd som detta leder till, för att upprätthålla tillräcklig sakkunskap inom specifika behandlingsområden. Man måste dock alltid se till att även befolkningen i regioner med demografiska och geografiska nackdelar får tillgång till sådana specialiserade hälso- och sjukvårdstjänster.

| 27. | Regioner med geografiska och demografiska nackdelar (en mycket spridd befolkning, låg befolkningstäthet, en påtagligt åldrande befolkning, ö- och bergsregioner) ställs inför särskilda utmaningar på hälso- och sjukvårdsområdet. |
| --- | --- |

27.

Regioner med geografiska och demografiska nackdelar (en mycket spridd befolkning, låg befolkningstäthet, en påtagligt åldrande befolkning, ö- och bergsregioner) ställs inför särskilda utmaningar på hälso- och sjukvårdsområdet.

| 28. | Integrerade vårdmodeller och e-hälsolösningar är en del av lösningen när det gäller tillgängligheten i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem. Detta är särskilt fallet för regioner med geografiska och demografiska nackdelar. |
| --- | --- |

28.

Integrerade vårdmodeller och e-hälsolösningar är en del av lösningen när det gäller tillgängligheten i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem. Detta är särskilt fallet för regioner med geografiska och demografiska nackdelar.

| 29. | ReK saknar i detta sammanhang en hänvisning till att särskilt personer med funktionsnedsättning ibland har begränsad tillgång till hälso- och sjukvård, och påminner mot bakgrund av artikel 9 i FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning kommissionen om dess åtagande (COM(2010) 636 final) att ta särskild hänsyn till personer med funktionsnedsättning i strategier som syftar till att undanröja ojämlikheter i hälsa. |
| --- | --- |

29.

ReK saknar i detta sammanhang en hänvisning till att särskilt personer med funktionsnedsättning ibland har begränsad tillgång till hälso- och sjukvård, och påminner mot bakgrund av artikel 9 i FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning kommissionen om dess åtagande (COM(2010) 636 final) att ta särskild hänsyn till personer med funktionsnedsättning i strategier som syftar till att undanröja ojämlikheter i hälsa.

| 30. | Det är positivt att Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård har ökat fokus på hälso- och sjukvårdssystemens ansvar för tillgång till behandling. |
| --- | --- |

30.

Det är positivt att Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård har ökat fokus på hälso- och sjukvårdssystemens ansvar för tillgång till behandling.

| 31. | Det är glädjande att kommissionen fokuserar på att vårdpersonalen också i framtiden ska ha en viktig rådgivande roll och att detta kan ske i samarbete med andra sektorer. Den omfattande regionala och lokala sakkunskapen beträffande sådant samarbete kan med fördel utnyttjas i det vidare arbetet. |
| --- | --- |

31.

Det är glädjande att kommissionen fokuserar på att vårdpersonalen också i framtiden ska ha en viktig rådgivande roll och att detta kan ske i samarbete med andra sektorer. Den omfattande regionala och lokala sakkunskapen beträffande sådant samarbete kan med fördel utnyttjas i det vidare arbetet.

| 32. | Kommittén stöder utbyte av uppgifter om bättre tillgång till läkemedel, men påpekar att besluten om prissättning och ersättning till patienter är ett resultat av samhällsval samt nationella, regionala och lokala prioriteringar. Ökad öppenhet beträffande prissättningen för läkemedel kommer emellertid att medföra en effektivare användning av resurserna. |
| --- | --- |

32.

Kommittén stöder utbyte av uppgifter om bättre tillgång till läkemedel, men påpekar att besluten om prissättning och ersättning till patienter är ett resultat av samhällsval samt nationella, regionala och lokala prioriteringar. Ökad öppenhet beträffande prissättningen för läkemedel kommer emellertid att medföra en effektivare användning av resurserna.

| 33. | ReK konstaterar att kommissionen vill fortsätta arbetet med att stödja medlemsstaternas planering av behovet av vårdpersonal och på så sätt bidra till att möta de utmaningar som rör vårdpersonalens rörlighet. |
| --- | --- |

33.

ReK konstaterar att kommissionen vill fortsätta arbetet med att stödja medlemsstaternas planering av behovet av vårdpersonal och på så sätt bidra till att möta de utmaningar som rör vårdpersonalens rörlighet.

| 34. | Vi håller med om att medlemsstaterna bör se till att Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

34.

Vi håller med om att medlemsstaterna bör se till att Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård genomförs fullt ut.

Mer anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 35. | Regionkommittén konstaterar att kommissionen rekommenderar reformer av medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och fäster i detta sammanhang uppmärksamheten vid artikel 168 i fördraget, enligt vilken EU:s insatser på hälsoområdet ska komplettera den nationella politiken. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén konstaterar att kommissionen rekommenderar reformer av medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och fäster i detta sammanhang uppmärksamheten vid artikel 168 i fördraget, enligt vilken EU:s insatser på hälsoområdet ska komplettera den nationella politiken.

| 36. | Det är välkommet att kommissionen stöder medlemsstaterna när det gäller att reformera deras hälso- och sjukvårdssystem genom att lansera initiativ kring lärande och utbyte av bästa praxis med andra medlemsstater och regioner. |
| --- | --- |

36.

Det är välkommet att kommissionen stöder medlemsstaterna när det gäller att reformera deras hälso- och sjukvårdssystem genom att lansera initiativ kring lärande och utbyte av bästa praxis med andra medlemsstater och regioner.

| 37. | Tillräckliga och långsiktiga investeringar i hälso- och sjukvårdssystemen kan på lång sikt vara billigare än kortsiktiga och konjunkturbetingade finansiella hänsyn. Att kartlägga effekterna av investeringar i hälso- och sjukvård på både kortare och längre sikt bör vara en framtida prioritering. |
| --- | --- |

37.

Tillräckliga och långsiktiga investeringar i hälso- och sjukvårdssystemen kan på lång sikt vara billigare än kortsiktiga och konjunkturbetingade finansiella hänsyn. Att kartlägga effekterna av investeringar i hälso- och sjukvård på både kortare och längre sikt bör vara en framtida prioritering.

| 38. | Hälso- och sjukvårdssystemen måste vara finansiellt motståndskraftiga, och kortsiktiga och konjunkturbetingade finansiella hänsyn får inte väga tyngre än hälsa som ett värde i sig eller än patienternas säkerhet och delaktighet samt personalens kompetensutveckling. |
| --- | --- |

38.

Hälso- och sjukvårdssystemen måste vara finansiellt motståndskraftiga, och kortsiktiga och konjunkturbetingade finansiella hänsyn får inte väga tyngre än hälsa som ett värde i sig eller än patienternas säkerhet och delaktighet samt personalens kompetensutveckling.

| 39. | Kommittén erkänner och välkomnar kommissionens arbete med att identifiera sex faktorer för en god anpassningsförmåga som kan hjälpa hälso- och sjukvårdssystemen att trygga tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård för invånarna. |
| --- | --- |

39.

Kommittén erkänner och välkomnar kommissionens arbete med att identifiera sex faktorer för en god anpassningsförmåga som kan hjälpa hälso- och sjukvårdssystemen att trygga tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård för invånarna.

| 40. | ReK välkomnar kommissionens stöd till ett ambitiöst mål för det nätverk för utvärdering av medicinska metoder som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, och håller med om att detta kommer att minska dubbelarbetet för myndigheterna. |
| --- | --- |

40.

ReK välkomnar kommissionens stöd till ett ambitiöst mål för det nätverk för utvärdering av medicinska metoder som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, och håller med om att detta kommer att minska dubbelarbetet för myndigheterna.

| 41. | Vi noterar kommissionens fokus på att styra informationsflöden på patientnivå till de nödvändiga vårdgivarna, och uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i detta genom att främja kunskapsdelning och utbyte av bästa praxis om informationsflöden. |
| --- | --- |

41.

Vi noterar kommissionens fokus på att styra informationsflöden på patientnivå till de nödvändiga vårdgivarna, och uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i detta genom att främja kunskapsdelning och utbyte av bästa praxis om informationsflöden.

| 42. | Det finns omfattande kunskaper på regional och lokal nivå om hälso- och sjukvård från allmänhetens perspektiv. Det är viktigare att aktivt utnyttja dessa kunskaper än att undersöka möjligheterna till ett övergripande konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

42.

Det finns omfattande kunskaper på regional och lokal nivå om hälso- och sjukvård från allmänhetens perspektiv. Det är viktigare att aktivt utnyttja dessa kunskaper än att undersöka möjligheterna till ett övergripande konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur.

| 43. | Samverkanseffekterna har ännu inte optimerats när det gäller hälso- och sjukvårdstjänster i gränsregionerna. Detta skulle emellertid bidra till hälso- och sjukvårdssystemens tillgänglighet, till förmån för patienterna. Regionkommittén uppmanar de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna att främja undertecknandet av samarbetsavtal i denna riktning. |
| --- | --- |

43.

Samverkanseffekterna har ännu inte optimerats när det gäller hälso- och sjukvårdstjänster i gränsregionerna. Detta skulle emellertid bidra till hälso- och sjukvårdssystemens tillgänglighet, till förmån för patienterna. Regionkommittén uppmanar de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna att främja undertecknandet av samarbetsavtal i denna riktning.

| 44. | Även när det gäller forskningsinfrastruktur kan man med fördel utnyttja befintliga data genom det intensifierade samarbetet med WHO och OECD. |
| --- | --- |

44.

Även när det gäller forskningsinfrastruktur kan man med fördel utnyttja befintliga data genom det intensifierade samarbetet med WHO och OECD.

Bryssel den 3 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/32

---

Yttrande från Regionkommittén – ”En makroregional EU-strategi för Alpområdet”

(2015/C 019/07)

| Föredragande | Herwig Van Staa (AT–EPP), ordförande för Tyrolens delstatsparlament |
| --- | --- |

Föredragande

Herwig Van Staa (AT–EPP), ordförande för Tyrolens delstatsparlament

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar Europeiska rådets slutsatser från december 2013, i vilka kommissionen uppmanades att i samarbete med medlemsstaterna fram till juni 2015 utarbeta en EU-strategi för Alpområdet. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar Europeiska rådets slutsatser från december 2013, i vilka kommissionen uppmanades att i samarbete med medlemsstaterna fram till juni 2015 utarbeta en EU-strategi för Alpområdet.

| 2. | Detta uppdrag innebär också en kraftig förstärkning av regionernas roll i arbetet med att utarbeta och genomföra EU-strategin för Alpområdet. För att främja den fortsatta utvecklingen bör Europa därför erkänna och uppvärdera sin mångfald i stället för att försöka utjämna skillnaderna. De makroregionala strategierna är ett instrument som kan bidra konkret till en uppvärdering av utvecklingens särdrag i olika regioner med hänsyn tagen till deras naturliga potential och särart. |
| --- | --- |

2.

Detta uppdrag innebär också en kraftig förstärkning av regionernas roll i arbetet med att utarbeta och genomföra EU-strategin för Alpområdet. För att främja den fortsatta utvecklingen bör Europa därför erkänna och uppvärdera sin mångfald i stället för att försöka utjämna skillnaderna. De makroregionala strategierna är ett instrument som kan bidra konkret till en uppvärdering av utvecklingens särdrag i olika regioner med hänsyn tagen till deras naturliga potential och särart.

| 3. | Vi ställer oss positiva till de makroregionala strategierna som en integrerad ram som har godkänts av Europeiska rådet och stöds av Europaparlamentet, är avsedd för medlemsstater och tredjeländer i samma geografiska område samt syftar till att behandla gemensamma utmaningar och utnyttja det förstärkta samarbetet för social, ekonomisk och territoriell sammanhållning (1). |
| --- | --- |

3.

Vi ställer oss positiva till de makroregionala strategierna som en integrerad ram som har godkänts av Europeiska rådet och stöds av Europaparlamentet, är avsedd för medlemsstater och tredjeländer i samma geografiska område samt syftar till att behandla gemensamma utmaningar och utnyttja det förstärkta samarbetet för social, ekonomisk och territoriell sammanhållning (1).

| 4. | Som vi redan förklarat i vårt yttrande om de makroregionala strategiernas mervärde tänker vi fortsätta att stödja utarbetandet och genomförandet av makroregionala strategier (2). Vi betonar att mervärdet med de befintliga makroregionala strategierna redan har fått politiskt och strategiskt erkännande (3). |
| --- | --- |

4.

Som vi redan förklarat i vårt yttrande om de makroregionala strategiernas mervärde tänker vi fortsätta att stödja utarbetandet och genomförandet av makroregionala strategier (2). Vi betonar att mervärdet med de befintliga makroregionala strategierna redan har fått politiskt och strategiskt erkännande (3).

| 5. | EU-strategin för Alpområdet kommer att bli den fjärde makoregionala strategin efter EU-strategierna för Östersjöområdet, Donauområdet samt området kring Adriatiska havet och Joniska havet. Mot bakgrund av de stora utmaningar som andra europeiska makroregioner står inför stöder vi inrättandet av fler makroregionala strategier. |
| --- | --- |

5.

EU-strategin för Alpområdet kommer att bli den fjärde makoregionala strategin efter EU-strategierna för Östersjöområdet, Donauområdet samt området kring Adriatiska havet och Joniska havet. Mot bakgrund av de stora utmaningar som andra europeiska makroregioner står inför stöder vi inrättandet av fler makroregionala strategier.

| 6. | Vi ställer oss positiva till att fem EU-medlemsstater (Tyskland, Frankrike, Italien, Österrike och Slovenien) och två tredjeländer (Liechtenstein och Schweiz) kommer att samarbeta med varandra inom ramen för EU-strategin för Alpområdet och på så sätt kraftigt bidra till den europeiska integrationen. Integrationsaspekten ger denna makroregionala strategi ett särskilt mervärde (4). |
| --- | --- |

6.

Vi ställer oss positiva till att fem EU-medlemsstater (Tyskland, Frankrike, Italien, Österrike och Slovenien) och två tredjeländer (Liechtenstein och Schweiz) kommer att samarbeta med varandra inom ramen för EU-strategin för Alpområdet och på så sätt kraftigt bidra till den europeiska integrationen. Integrationsaspekten ger denna makroregionala strategi ett särskilt mervärde (4).

| 7. | Det var Alpregionerna som tog initiativet till en gemensam strategisk positionering av Alpområdet på EU-nivå, och EU-strategin för Alpområdet utarbetades sedan i en verklig bottom up-process: från de deltagande regionerna, över Alpstaterna och upp till europeisk nivå. |
| --- | --- |

7.

Det var Alpregionerna som tog initiativet till en gemensam strategisk positionering av Alpområdet på EU-nivå, och EU-strategin för Alpområdet utarbetades sedan i en verklig bottom up-process: från de deltagande regionerna, över Alpstaterna och upp till europeisk nivå.

| 8. | Vi ställer oss positiva till att kommissionen i samarbete med staterna och regionerna i Alpområdet i styrkommittén för EU-strategin för Alpområdet håller på att utarbeta en särskild handlingsplan för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

8.

Vi ställer oss positiva till att kommissionen i samarbete med staterna och regionerna i Alpområdet i styrkommittén för EU-strategin för Alpområdet håller på att utarbeta en särskild handlingsplan för genomförandet av strategin.

| 9. | Det är glädjande att alla berörda parter och medborgare genom ett brett offentligt samråd om de prioriteringar som hittills har utarbetats för EU-strategin för Alpområdet har fått möjlighet att ta ställning till dessa prioriteringar, föreslå och förbereda andra och ytterligare teman samt identifiera berörda aktörer för att utforma målen och de mest lämpade verktygen, så att man når den höga utvecklings- och välfärdsnivå som alla lokala och regionala myndigheter i Alpområdet eftersträvar. |
| --- | --- |

9.

Det är glädjande att alla berörda parter och medborgare genom ett brett offentligt samråd om de prioriteringar som hittills har utarbetats för EU-strategin för Alpområdet har fått möjlighet att ta ställning till dessa prioriteringar, föreslå och förbereda andra och ytterligare teman samt identifiera berörda aktörer för att utforma målen och de mest lämpade verktygen, så att man når den höga utvecklings- och välfärdsnivå som alla lokala och regionala myndigheter i Alpområdet eftersträvar.

| 10. | Det gränsöverskridande samarbetet i Alpområdet har en lång historia och har sedan 1970-talet utmynnat i ett antal olika samarbetsinstrument, t.ex. Arge-Alp, Alpe-Adria, Alpkonventionen, EU-programmet för Alpområdet, bi- och multilaterala samarbetsstrukturer, t.ex. Euregio Alpes-Méditerranée eller de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete (EGTS) ”Senza Confini” och Euregio Tyrolen – Sydtyrolen – Trentino samt olika organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

10.

Det gränsöverskridande samarbetet i Alpområdet har en lång historia och har sedan 1970-talet utmynnat i ett antal olika samarbetsinstrument, t.ex. Arge-Alp, Alpe-Adria, Alpkonventionen, EU-programmet för Alpområdet, bi- och multilaterala samarbetsstrukturer, t.ex. Euregio Alpes-Méditerranée eller de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete (EGTS) ”Senza Confini” och Euregio Tyrolen – Sydtyrolen – Trentino samt olika organisationer i det civila samhället.

| 11. | EU-strategin för Alpområdet grundar sig i avgörande utsträckning på en bottom up-strategi och ska fånga upp det substantiella arbete som sker inom ramen för de instrument för gränsöverskridande samarbete som finns i Alpområdet. Tanken är att samarbetsprojekten, som utmärker sig genom sin stora bredd, ska bli ännu mer effektiva genom att de placeras under ett och samma tak. |
| --- | --- |

11.

EU-strategin för Alpområdet grundar sig i avgörande utsträckning på en bottom up-strategi och ska fånga upp det substantiella arbete som sker inom ramen för de instrument för gränsöverskridande samarbete som finns i Alpområdet. Tanken är att samarbetsprojekten, som utmärker sig genom sin stora bredd, ska bli ännu mer effektiva genom att de placeras under ett och samma tak.

| 12. | Ett viktigt mervärde med de makroregionala strategierna är att de gör det möjligt att ta itu med gemensamma utmaningar genom de målinriktade aktiviteter som berörda parter bedriver och genom bästa möjliga användning av lämpliga finansieringsinstrument, t.ex. offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

12.

Ett viktigt mervärde med de makroregionala strategierna är att de gör det möjligt att ta itu med gemensamma utmaningar genom de målinriktade aktiviteter som berörda parter bedriver och genom bästa möjliga användning av lämpliga finansieringsinstrument, t.ex. offentlig-privata partnerskap.

| 13. | EU-strategin för Alpområdet kommer att ge gemensamma svar på de utmaningar som Alpområdet står inför. Till dessa utmaningar hör att upprätthålla livskvaliteten, en hög grad av miljöskydd och en blomstrande ekonomisk utveckling mot bakgrund av globaliseringen, klimatförändringarna och de demografiska förändringarna, framför allt de grundläggande strukturförändringarna inom jordbruk och turism, avindustrialiseringen, de digitala kunskapsklyftorna och den begränsade tillgången till tjänster av allmänt intresse i vissa områden. |
| --- | --- |

13.

EU-strategin för Alpområdet kommer att ge gemensamma svar på de utmaningar som Alpområdet står inför. Till dessa utmaningar hör att upprätthålla livskvaliteten, en hög grad av miljöskydd och en blomstrande ekonomisk utveckling mot bakgrund av globaliseringen, klimatförändringarna och de demografiska förändringarna, framför allt de grundläggande strukturförändringarna inom jordbruk och turism, avindustrialiseringen, de digitala kunskapsklyftorna och den begränsade tillgången till tjänster av allmänt intresse i vissa områden.

| 14. | Strategin har bergsmassivet Alperna som referenspunkt. Alpområdet har, såsom fastställts i Alpkonventionen, sin kärna i bergsområdet men består också av området runt detta, däribland en rad storstäder. Dessa områden hänger samman med varandra genom tät växelverkan och funktionella relationer, som påverkar den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen. |
| --- | --- |

14.

Strategin har bergsmassivet Alperna som referenspunkt. Alpområdet har, såsom fastställts i Alpkonventionen, sin kärna i bergsområdet men består också av området runt detta, däribland en rad storstäder. Dessa områden hänger samman med varandra genom tät växelverkan och funktionella relationer, som påverkar den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen.

| 15. | Kommittén är medveten om att bergsområdena och deras omland med städer ofta står inför olika utmaningar och prioriteringar. Man måste stärka en jämbördig dialog mellan Alpområdets kärna och de omgivande områdena så att en balans uppnås mellan befolkningens intressen i de båda zonerna. |
| --- | --- |

15.

Kommittén är medveten om att bergsområdena och deras omland med städer ofta står inför olika utmaningar och prioriteringar. Man måste stärka en jämbördig dialog mellan Alpområdets kärna och de omgivande områdena så att en balans uppnås mellan befolkningens intressen i de båda zonerna.

| 16. | Vi förespråkar en flexibel hantering av tillämpningsområdet för EU-strategin för Alpområdet, så att räckvidden för det strategiska samarbetet i varje enskilt fall fastställs utifrån de specifika kraven inom varje åtgärdsområde och med hänsyn till de funktionella relationerna mellan Alpområdets kärna och de omgivande områdena. |
| --- | --- |

16.

Vi förespråkar en flexibel hantering av tillämpningsområdet för EU-strategin för Alpområdet, så att räckvidden för det strategiska samarbetet i varje enskilt fall fastställs utifrån de specifika kraven inom varje åtgärdsområde och med hänsyn till de funktionella relationerna mellan Alpområdets kärna och de omgivande områdena.

EU-strategin för Alpområdet: målsättningar och teman

| 17. | Kommittén instämmer i att EU-strategin för Alpområdet måste leda till specifika och för Alpområdet avpassade bidrag till genomförandet av Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla, så att man på så sätt driver på Europas ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. |
| --- | --- |

17.

Kommittén instämmer i att EU-strategin för Alpområdet måste leda till specifika och för Alpområdet avpassade bidrag till genomförandet av Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla, så att man på så sätt driver på Europas ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning.

| 18. | De strategiska prioriteringarna för EU-strategin för Alpområdet bör väljas på ett sådant sätt att hänsyn i första hand tas till intressena hos bergsområdena i Alpområdets kärna och lämplig hänsyn även tas till intressena hos de omgivande områdena och städerna, så att växelverkan mellan dessa områden kommer båda sidor till gagn. |
| --- | --- |

18.

De strategiska prioriteringarna för EU-strategin för Alpområdet bör väljas på ett sådant sätt att hänsyn i första hand tas till intressena hos bergsområdena i Alpområdets kärna och lämplig hänsyn även tas till intressena hos de omgivande områdena och städerna, så att växelverkan mellan dessa områden kommer båda sidor till gagn.

| 19. | För att EU-strategin för Alpområdet ska lyckas måste det finnas innovativa metoder som gör det möjligt att förlika strategins utvecklingsinriktade komponenter och det miljöskydd som krävs. Detta är nämligen det enda sättet att bevara Alpområdet som ett levande område med människor, företag och natur mitt i Europa och att utnyttja dess resurser på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

19.

För att EU-strategin för Alpområdet ska lyckas måste det finnas innovativa metoder som gör det möjligt att förlika strategins utvecklingsinriktade komponenter och det miljöskydd som krävs. Detta är nämligen det enda sättet att bevara Alpområdet som ett levande område med människor, företag och natur mitt i Europa och att utnyttja dess resurser på ett hållbart sätt.

| 20. | Vi hänvisar till Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om en makroregional strategi för Alperna (2013/2549(RSP)) och framhåller också att innehållet i strategin bör harmoniseras med Alpkonventionen. |
| --- | --- |

20.

Vi hänvisar till Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om en makroregional strategi för Alperna (2013/2549(RSP)) och framhåller också att innehållet i strategin bör harmoniseras med Alpkonventionen.

| 21. | Kommittén framhåller dessutom vikten av partnerskapssamarbete mellan alla territoriella aktörer vid utarbetandet och genomförandet av EU-strategin för Alpområdet och välkomnar det innehåll som styrkommittén för strategin i jämbördig samverkan med regionerna, staterna och kommissionen hittills kommit fram till i form av tre pelare: ”Hållbar tillväxt och främjande av full sysselsättning, konkurrenskraft och innovation genom konsolidering och diversifiering av ekonomiska aktiviteter i syfte att stärka den ömsesidiga solidariteten mellan bergsområden och stadsområden”, ”Främjande av markanvändning, med fokus på miljövänlig rörlighet, stärkt akademiskt samarbete, utveckling av tjänster, transport- och kommunikationsinfrastrukturpolitik” samt ”Främjande av hållbar energihushållning, natur- och kulturresurser, miljöskydd och bevarande av den biologiska mångfalden och av naturområden”. |
| --- | --- |

21.

Kommittén framhåller dessutom vikten av partnerskapssamarbete mellan alla territoriella aktörer vid utarbetandet och genomförandet av EU-strategin för Alpområdet och välkomnar det innehåll som styrkommittén för strategin i jämbördig samverkan med regionerna, staterna och kommissionen hittills kommit fram till i form av tre pelare: ”Hållbar tillväxt och främjande av full sysselsättning, konkurrenskraft och innovation genom konsolidering och diversifiering av ekonomiska aktiviteter i syfte att stärka den ömsesidiga solidariteten mellan bergsområden och stadsområden”, ”Främjande av markanvändning, med fokus på miljövänlig rörlighet, stärkt akademiskt samarbete, utveckling av tjänster, transport- och kommunikationsinfrastrukturpolitik” samt ”Främjande av hållbar energihushållning, natur- och kulturresurser, miljöskydd och bevarande av den biologiska mångfalden och av naturområden”.

| 22. | För en integrerad vidareutveckling av detta i handlingsplanen bör man ägna särskild uppmärksamhet åt följande teman: skapa ny sysselsättning, utveckla de alpina värdekedjorna, turismen och ett nätverk av alpina företag på makroregional nivå, stärka tjänsterna av allmänt intresse och den ömsesidiga solidariteten mellan invånarna i olika regioner i Alpområdet, förbättra sammankopplingarna och därmed överbrygga den digitala klyftan i mindre gynnade områden, stärka intermodaliteten och driftskompatibiliteten i transporterna samt koppla de lokala och regionala transportnäten till de överordnade europeiska transportvägarna, sträva efter att flytta över godstransporterna från väg till järnväg, öka energieffektiviteten och den hållbara produktionen av förnybar energi, framför allt användningen av vattenkraft, hållbar och effektiv hantering av natur- och kulturresurser samt vidareutveckling av hanteringen av naturkatastrofer med tanke på klimatförändringarna, varvid särskild vikt bör läggas vid bevarandet av den hydrogeologiska strukturen och miljön. |
| --- | --- |

22.

För en integrerad vidareutveckling av detta i handlingsplanen bör man ägna särskild uppmärksamhet åt följande teman: skapa ny sysselsättning, utveckla de alpina värdekedjorna, turismen och ett nätverk av alpina företag på makroregional nivå, stärka tjänsterna av allmänt intresse och den ömsesidiga solidariteten mellan invånarna i olika regioner i Alpområdet, förbättra sammankopplingarna och därmed överbrygga den digitala klyftan i mindre gynnade områden, stärka intermodaliteten och driftskompatibiliteten i transporterna samt koppla de lokala och regionala transportnäten till de överordnade europeiska transportvägarna, sträva efter att flytta över godstransporterna från väg till järnväg, öka energieffektiviteten och den hållbara produktionen av förnybar energi, framför allt användningen av vattenkraft, hållbar och effektiv hantering av natur- och kulturresurser samt vidareutveckling av hanteringen av naturkatastrofer med tanke på klimatförändringarna, varvid särskild vikt bör läggas vid bevarandet av den hydrogeologiska strukturen och miljön.

| 23. | Vi förväntar oss att handlingsplanen leder till samverkanseffekter mellan de olika befintliga programmen och inriktas på ett begränsat antal prioriteringar som möjliggör en kraftsamling av medlen. |
| --- | --- |

23.

Vi förväntar oss att handlingsplanen leder till samverkanseffekter mellan de olika befintliga programmen och inriktas på ett begränsat antal prioriteringar som möjliggör en kraftsamling av medlen.

Flernivåstyre

| 24. | Kommittén har med intresse tagit del av kommissionens rapport om styrningen av makroregionala strategier (5) men anser inte att man har tagit tillräcklig hänsyn till regionernas roll som beslutsfattare. |
| --- | --- |

24.

Kommittén har med intresse tagit del av kommissionens rapport om styrningen av makroregionala strategier (5) men anser inte att man har tagit tillräcklig hänsyn till regionernas roll som beslutsfattare.

| 25. | Kommittén framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll. Dessa ser till att EU-strategin för Alpområdet genom sin utformning får den förankring i verkligheten som medborgarna förväntar sig. Förutsättningarna för att även lokala och regionala myndigheter ska kunna driva flaggskeppsprojekt måste förbättras. |
| --- | --- |

25.

Kommittén framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll. Dessa ser till att EU-strategin för Alpområdet genom sin utformning får den förankring i verkligheten som medborgarna förväntar sig. Förutsättningarna för att även lokala och regionala myndigheter ska kunna driva flaggskeppsprojekt måste förbättras.

| 26. | För att EU-strategin för Alpområdet ska bli framgångsrik måste man involvera de politiska aktörerna på regional och lokal nivå, däribland även de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete, i den politiska styrningen av denna flernivåprocess och följa subsidiaritetsprincipen, som har fastställts i EU-rätten. I anslutning till detta vore det också meningsfullt att uppmuntra andra sociala, ekonomiska och kulturella aktörer i området att delta. |
| --- | --- |

26.

För att EU-strategin för Alpområdet ska bli framgångsrik måste man involvera de politiska aktörerna på regional och lokal nivå, däribland även de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete, i den politiska styrningen av denna flernivåprocess och följa subsidiaritetsprincipen, som har fastställts i EU-rätten. I anslutning till detta vore det också meningsfullt att uppmuntra andra sociala, ekonomiska och kulturella aktörer i området att delta.

| 27. | Man måste utarbeta metoder för att genomföra den strategi som innebär att den regionala nivån i linje med principen om flernivåstyre enligt Regionkommitténs stadga (6) involveras på samma villkor som den nationella nivån och i enlighet med sina respektive befogenheter. |
| --- | --- |

27.

Man måste utarbeta metoder för att genomföra den strategi som innebär att den regionala nivån i linje med principen om flernivåstyre enligt Regionkommitténs stadga (6) involveras på samma villkor som den nationella nivån och i enlighet med sina respektive befogenheter.

| 28. | Den mellanregionala gruppen ”Makroregionen Alperna”, som kommittén inrättade i juni 2014, ska genom de nationella kontaktpunkterna stödja kommissionen och Alpstaterna vid utarbetandet och uppföljningen av en strategi för Alperna, bistå vid utarbetandet av handlingsplanen och ge denna en skarpare profil på regional, nationell och europeisk nivå genom att främja den gemensamma identiteten i området och på så sätt uppmärksamma dess stora potential. |
| --- | --- |

28.

Den mellanregionala gruppen ”Makroregionen Alperna”, som kommittén inrättade i juni 2014, ska genom de nationella kontaktpunkterna stödja kommissionen och Alpstaterna vid utarbetandet och uppföljningen av en strategi för Alperna, bistå vid utarbetandet av handlingsplanen och ge denna en skarpare profil på regional, nationell och europeisk nivå genom att främja den gemensamma identiteten i området och på så sätt uppmärksamma dess stora potential.

| 29. | EU-strategin för Alpområdet bör ha ett roterande ordförandeskap som innehas av medlemsstaterna eller regioner i varje medlemsstat och som ska fastställa de huvudsakliga riktlinjerna i strategin. Varje medlemsstat i Alpområdet skulle inneha ordförandeskapet under ett år i enlighet med en rotationsprincip som man kommer överens om, så att de deltagande staterna och regionerna kan bidra till utformningen på ett balanserat sätt och delar lika på arbetet med att förvalta strategin. Ordförandeskapet skulle också kunna kopplas till arbetet med att organisera ett strategiforum och fastställa riktningen för detta. |
| --- | --- |

29.

EU-strategin för Alpområdet bör ha ett roterande ordförandeskap som innehas av medlemsstaterna eller regioner i varje medlemsstat och som ska fastställa de huvudsakliga riktlinjerna i strategin. Varje medlemsstat i Alpområdet skulle inneha ordförandeskapet under ett år i enlighet med en rotationsprincip som man kommer överens om, så att de deltagande staterna och regionerna kan bidra till utformningen på ett balanserat sätt och delar lika på arbetet med att förvalta strategin. Ordförandeskapet skulle också kunna kopplas till arbetet med att organisera ett strategiforum och fastställa riktningen för detta.

| 30. | De regioner och medlemsstater som deltar i EU-strategin för Alpområdet bör, med de europeiska TEN-T-samordnarna som förebild, inrätta en funktion som samordnare för strategin, som under detta uppdrag inte får inneha någon politisk funktion eller verkställande makt, för att stödja kommissionen och ordförandeskapet och se till att strategin får en starkare förankring hos EU-institutionerna. |
| --- | --- |

30.

De regioner och medlemsstater som deltar i EU-strategin för Alpområdet bör, med de europeiska TEN-T-samordnarna som förebild, inrätta en funktion som samordnare för strategin, som under detta uppdrag inte får inneha någon politisk funktion eller verkställande makt, för att stödja kommissionen och ordförandeskapet och se till att strategin får en starkare förankring hos EU-institutionerna.

| 31. | Funktionen som samordnare för EU-strategin för Alpområdet bör utövas av en person med erfarenheter av mellanregionalt och gränsöverskridande samarbete i Alpområdet och som kommer från regionerna. Detta är framför allt av avgörande betydelse med tanke på strategins bottom up-inriktning. |
| --- | --- |

31.

Funktionen som samordnare för EU-strategin för Alpområdet bör utövas av en person med erfarenheter av mellanregionalt och gränsöverskridande samarbete i Alpområdet och som kommer från regionerna. Detta är framför allt av avgörande betydelse med tanke på strategins bottom up-inriktning.

| 32. | Genom en balanserad utformning av de politiska ledningsstrukturerna som helhet ser man till att staternas och regionernas intressen beaktas i lika stor utsträckning som kommissionens. |
| --- | --- |

32.

Genom en balanserad utformning av de politiska ledningsstrukturerna som helhet ser man till att staternas och regionernas intressen beaktas i lika stor utsträckning som kommissionens.

| 33. | Kommissionen spelar en viktig roll i den strategiska ledningen av EU-strategin för Alpområdet, framför allt genom att den värnar om samstämmigheten med EU:s politik och ståndpunkter och ser till att det makroregionala konceptet beaktas i EU:s åtgärder, särskilt i de europeiska finansieringsprogrammen och finansieringsinstrumenten. |
| --- | --- |

33.

Kommissionen spelar en viktig roll i den strategiska ledningen av EU-strategin för Alpområdet, framför allt genom att den värnar om samstämmigheten med EU:s politik och ståndpunkter och ser till att det makroregionala konceptet beaktas i EU:s åtgärder, särskilt i de europeiska finansieringsprogrammen och finansieringsinstrumenten.

| 34. | Styrningen av genomförandet av de strategiska prioriteringarna bör vara inriktad på en bred spridning av ansvaret för de olika prioriteringarna inom ”pelarna”. Framför allt för övergripande teman, som t.ex. klimatförändringarna, måste man utveckla särskilda organisationsformer. |
| --- | --- |

34.

Styrningen av genomförandet av de strategiska prioriteringarna bör vara inriktad på en bred spridning av ansvaret för de olika prioriteringarna inom ”pelarna”. Framför allt för övergripande teman, som t.ex. klimatförändringarna, måste man utveckla särskilda organisationsformer.

| 35. | Kommittén är övertygad om att EU-strategier och EU-politik inte kan genomföras effektivt utan flernivåstyre. Man bör överväga att använda sig av de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete som genomförandeinstrument för strategierna inom deras respektive ansvarsområden. |
| --- | --- |

35.

Kommittén är övertygad om att EU-strategier och EU-politik inte kan genomföras effektivt utan flernivåstyre. Man bör överväga att använda sig av de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete som genomförandeinstrument för strategierna inom deras respektive ansvarsområden.

| 36. | Vi hänvisar till Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om en makroregional strategi för Alperna (2013/2549(RSP)) och framhåller också att befintliga gränsöverskridande samarbeten och nätverk bör involveras vid genomförandet av EU-strategin för Alpområdet. |
| --- | --- |

36.

Vi hänvisar till Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om en makroregional strategi för Alperna (2013/2549(RSP)) och framhåller också att befintliga gränsöverskridande samarbeten och nätverk bör involveras vid genomförandet av EU-strategin för Alpområdet.

| 37. | Vi är medvetna om att resultat som är påtagliga för medborgarna endast kan uppnås genom konkreta projekt i samband med att handlingsplanen för EU-strategin för Alpområdet genomförs och anser att man måste undanröja de rättsliga och administrativa hinder som står i vägen för genomförandet. |
| --- | --- |

37.

Vi är medvetna om att resultat som är påtagliga för medborgarna endast kan uppnås genom konkreta projekt i samband med att handlingsplanen för EU-strategin för Alpområdet genomförs och anser att man måste undanröja de rättsliga och administrativa hinder som står i vägen för genomförandet.

| 38. | Makroregionala strategier är en lämplig ram för att involvera partner från det civila samhället i det politiska beslutsfattandet och uppnå samverkanseffekter med befintliga initiativ och bästa möjliga resursanvändning. I det sammanhanget bör man, för att göra ovannämnda deltagande så konkret som möjligt och för att se till att tillgången till och användningen av disponibla ekonomiska resurser blir mer effektiv, upprätta avtal och protokoll för samarbetet med dessa partner i det civila samhället, t.ex. branschorganisationer, handelskamrar, universitetet och andra ekonomiska och sociala intressenter i de relevanta regionerna. |
| --- | --- |

38.

Makroregionala strategier är en lämplig ram för att involvera partner från det civila samhället i det politiska beslutsfattandet och uppnå samverkanseffekter med befintliga initiativ och bästa möjliga resursanvändning. I det sammanhanget bör man, för att göra ovannämnda deltagande så konkret som möjligt och för att se till att tillgången till och användningen av disponibla ekonomiska resurser blir mer effektiv, upprätta avtal och protokoll för samarbetet med dessa partner i det civila samhället, t.ex. branschorganisationer, handelskamrar, universitetet och andra ekonomiska och sociala intressenter i de relevanta regionerna.

| 39. | Europarådet, framför allt kommunalkongressen, bör involveras i den makroregionala Alpprocessen, i synnerhet som två av de stater som omfattas av denna makroregionala strategi – Schweiz och Liechtenstein – inte är medlemmar av EU men däremot av Europarådet. |
| --- | --- |

39.

Europarådet, framför allt kommunalkongressen, bör involveras i den makroregionala Alpprocessen, i synnerhet som två av de stater som omfattas av denna makroregionala strategi – Schweiz och Liechtenstein – inte är medlemmar av EU men däremot av Europarådet.

Finansiering

| 40. | Kommittén gläder sig över att förordningen med gemensamma bestämmelser och det europeiska territoriella samarbetet möjliggör stöd till makroregionala prioriteringar ur alla strukturfonder. Vi uppmanar kommissionen att fastställa hur dessa fonder kan användas i linje med partnerskapsavtalen och de regionala operativa programmen i Alpområdet. |
| --- | --- |

40.

Kommittén gläder sig över att förordningen med gemensamma bestämmelser och det europeiska territoriella samarbetet möjliggör stöd till makroregionala prioriteringar ur alla strukturfonder. Vi uppmanar kommissionen att fastställa hur dessa fonder kan användas i linje med partnerskapsavtalen och de regionala operativa programmen i Alpområdet.

| 41. | Vi medger att regeln om ”tre nej” (inga nya rättsföreskrifter, inga nya EU-institutioner och inga ytterligare medel) har bidragit till att de finansiella resurserna för det europeiska territoriella samarbetet använts mer effektivt i de regioner där det redan finns en makroregional strategi. Kommittén vill dock understryka vikten av mer långsiktig finansiering. Framför allt är de organisationer som får rollen att samordna strategins genomförande i behov av långsiktig finansering. Berörda medlemsstater och deras lokala och regionala myndigheter måste i enlighet med principen om flernivåstyre ta ett större ansvar och tillhandahålla tillräckliga resurser för genomförandet av den makroregionala strategin för Alpområdet. |
| --- | --- |

41.

Vi medger att regeln om ”tre nej” (inga nya rättsföreskrifter, inga nya EU-institutioner och inga ytterligare medel) har bidragit till att de finansiella resurserna för det europeiska territoriella samarbetet använts mer effektivt i de regioner där det redan finns en makroregional strategi. Kommittén vill dock understryka vikten av mer långsiktig finansiering. Framför allt är de organisationer som får rollen att samordna strategins genomförande i behov av långsiktig finansering. Berörda medlemsstater och deras lokala och regionala myndigheter måste i enlighet med principen om flernivåstyre ta ett större ansvar och tillhandahålla tillräckliga resurser för genomförandet av den makroregionala strategin för Alpområdet.

| 42. | Kommittén bekräftar, i linje med sina yttranden om befintliga makroregionala strategier (7), att det också finns ”tre ja” som bör gälla (större avstämning vid användning av befintliga finansiella resurser, mer institutionell samordning och fler nya idéer och projekt). |
| --- | --- |

42.

Kommittén bekräftar, i linje med sina yttranden om befintliga makroregionala strategier (7), att det också finns ”tre ja” som bör gälla (större avstämning vid användning av befintliga finansiella resurser, mer institutionell samordning och fler nya idéer och projekt).

| 43. | Vi ställer oss positiva till att en av prioriteringarna för samarbetsprogrammet ”Alpområdet 2014–2020”, kommer användas för att stödja innovativa styrningsmodeller. |
| --- | --- |

43.

Vi ställer oss positiva till att en av prioriteringarna för samarbetsprogrammet ”Alpområdet 2014–2020”, kommer användas för att stödja innovativa styrningsmodeller.

| 44. | Vi ställer oss positiva till att EU:s program för Alpområdet under den innevarande programplaneringsperioden innehåller ”ett välförvaltat Alpområde” som centralt stödområde, där stöd kan ges till innovativa styrningsmodeller. ReK uppmanar därför framför allt kommissionen och dess tjänstegrenar som ansvarar både för de operativa program som ska tjäna EU:s struktur- och investeringsfonder och för de direkt förvaltade programmen, att inom ramen för sina befogenheter se till att målen för EU-strategin för Alpområdet och de åtgärder som ingår i instrument och program genomförs. |
| --- | --- |

44.

Vi ställer oss positiva till att EU:s program för Alpområdet under den innevarande programplaneringsperioden innehåller ”ett välförvaltat Alpområde” som centralt stödområde, där stöd kan ges till innovativa styrningsmodeller. ReK uppmanar därför framför allt kommissionen och dess tjänstegrenar som ansvarar både för de operativa program som ska tjäna EU:s struktur- och investeringsfonder och för de direkt förvaltade programmen, att inom ramen för sina befogenheter se till att målen för EU-strategin för Alpområdet och de åtgärder som ingår i instrument och program genomförs.

Bryssel den 3 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  COM(2013) 468 final.

1

(2)  CDR5074-2013_00_00_TRA_AC.

2

(3)  Se rådets slutsatser om de makroregionala strategiernas mervärde av den 22 oktober 2013.

3

(4)  COM(2013) 468 final.

4

(5)  COM(2014) 284 final.

5

(6)  COR-2014-01728-00-00-RES-TRA.

6

(7)  Som t.ex. i yttrande CDR1272-2012_00_00_TRA_AC om EU:s reviderade strategi för Östersjöområdet.

7

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/36

---

Yttrande från Regionkommittén – ”Informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodalt resande”

(2015/C 019/08)

| Föredragande | Petr Osvald (CZ–PES), ledamot av stadsfullmäktige i Plzeň |
| --- | --- |
| Referensdokument | Commission Staff Working Document – Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services (Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Mot en färdplan för tillhandahållande av EU-omfattande informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodalt resande)
  SWD(2014) 194 final |

Föredragande

Petr Osvald (CZ–PES), ledamot av stadsfullmäktige i Plzeň

Referensdokument

Commission Staff Working Document – Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services (Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Mot en färdplan för tillhandahållande av EU-omfattande informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodalt resande)

SWD(2014) 194 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Ett operativt europeiskt system med aktuell information för förare och resenärer inom alla transportsätt är ett viktigt instrument för utövandet av en av de grundläggande friheterna i EU, nämligen den fria rörligheten för personer. Den fria rörligheten för personer innebär nämligen inte bara att man inte lägger hinder i vägen för den utan också att man i största möjliga mån underlättar den. Det bör därför finnas en skyldighet att offentliggöra tidtabeller och annan reseinformation och göra denna information fullständigt tillgänglig för alla EU-medborgare utan åtskillnad och detta i en form som gör att varje EU-medborgare så lätt och effektivt som möjligt kan använda den. EU och de olika medlemsstaterna bör också se till att detta system inte gynnar någon operatör inom kollektivtrafiken på bekostnad av någon annan. De bör också se till att alla rese- och transportföretag utan åtskillnad får tillgång till dessa system. Det är också med en sådan helhetssyn som man bör utarbeta den EU-lagstiftning som sedan ska införlivas i de enskilda medlemsstaternas lagstiftning. Detta perspektiv bör inte bara anläggas på statisk information om trafiken, dvs. fasta tidtabeller, utan också på dynamisk information, t.ex. aktuell information om var på sin färdväg ett fordon befinner sig. Kravet på insamling av information om var kollektivtrafikfordonen befinner sig kommer också att främja användningen av det rymdsegment som redan finns inom Galileo. |
| --- | --- |

1.

Ett operativt europeiskt system med aktuell information för förare och resenärer inom alla transportsätt är ett viktigt instrument för utövandet av en av de grundläggande friheterna i EU, nämligen den fria rörligheten för personer. Den fria rörligheten för personer innebär nämligen inte bara att man inte lägger hinder i vägen för den utan också att man i största möjliga mån underlättar den. Det bör därför finnas en skyldighet att offentliggöra tidtabeller och annan reseinformation och göra denna information fullständigt tillgänglig för alla EU-medborgare utan åtskillnad och detta i en form som gör att varje EU-medborgare så lätt och effektivt som möjligt kan använda den. EU och de olika medlemsstaterna bör också se till att detta system inte gynnar någon operatör inom kollektivtrafiken på bekostnad av någon annan. De bör också se till att alla rese- och transportföretag utan åtskillnad får tillgång till dessa system. Det är också med en sådan helhetssyn som man bör utarbeta den EU-lagstiftning som sedan ska införlivas i de enskilda medlemsstaternas lagstiftning. Detta perspektiv bör inte bara anläggas på statisk information om trafiken, dvs. fasta tidtabeller, utan också på dynamisk information, t.ex. aktuell information om var på sin färdväg ett fordon befinner sig. Kravet på insamling av information om var kollektivtrafikfordonen befinner sig kommer också att främja användningen av det rymdsegment som redan finns inom Galileo.

| 2. | Kommittén ställer sig därför positiv till att kommissionen uppmärksammar problematiken kring multimodal information om transporter och registreringstjänster för resenärer (”biljettjänster”). Vi betraktar detta arbetsdokument som ett viktigt steg på vägen, som kommer att stimulera till fortsatt debatt, sökande efter lösningar och genomförande. |
| --- | --- |

2.

Kommittén ställer sig därför positiv till att kommissionen uppmärksammar problematiken kring multimodal information om transporter och registreringstjänster för resenärer (”biljettjänster”). Vi betraktar detta arbetsdokument som ett viktigt steg på vägen, som kommer att stimulera till fortsatt debatt, sökande efter lösningar och genomförande.

| 3. | Vi är medvetna om komplexiteten i hela problemet. Även om vi ställer oss positiva till att kommissionens plan inte bara omfattar kollektivtrafik utan också individuella transportsätt, anser vi att en utvidgning av tillämpningsområdet visserligen gör det mer heltäckande, men i nuläget gör hela problematiken betydligt mer komplicerad och en lösning därmed ännu mer avlägsen och komplicerad. Vi föreslår därför ett förfarande i flera steg, där vi börjar med kollektivtrafiken och först därefter lägger till de individuella transportsätten till de operativa systemen för offentliga och kollektiva transporter. Det kan hända att de olika individuella transportsätten integreras olika snabbt i EU:s olika regioner, beroende på hur stor andel ett visst individuellt transportsätt står för i en viss region. |
| --- | --- |

3.

Vi är medvetna om komplexiteten i hela problemet. Även om vi ställer oss positiva till att kommissionens plan inte bara omfattar kollektivtrafik utan också individuella transportsätt, anser vi att en utvidgning av tillämpningsområdet visserligen gör det mer heltäckande, men i nuläget gör hela problematiken betydligt mer komplicerad och en lösning därmed ännu mer avlägsen och komplicerad. Vi föreslår därför ett förfarande i flera steg, där vi börjar med kollektivtrafiken och först därefter lägger till de individuella transportsätten till de operativa systemen för offentliga och kollektiva transporter. Det kan hända att de olika individuella transportsätten integreras olika snabbt i EU:s olika regioner, beroende på hur stor andel ett visst individuellt transportsätt står för i en viss region.

| 4. | Kommittén understryker att individuella transportsätt på sikt också måste tas under noggrant övervägande, och att man bör ta fram effektiva rättsliga och tekniska lösningar. Vi menar därför att det bör utarbetas en tidsplan som kan säkerställa tillräcklig effektivitet i åtgärderna. |
| --- | --- |

4.

Kommittén understryker att individuella transportsätt på sikt också måste tas under noggrant övervägande, och att man bör ta fram effektiva rättsliga och tekniska lösningar. Vi menar därför att det bör utarbetas en tidsplan som kan säkerställa tillräcklig effektivitet i åtgärderna.

| 5. | I dokumentet identifieras helt riktigt ”the first/last mile”, dvs. de delar av en resa som i regel faller inom de lokala och regionala myndigheternas behörighetsområde, som det mest komplicerade avsnittet i fråga om reseinformation och registrering. Det är därför av helt avgörande betydelse att de lokala och regionala myndigheterna involveras i arbetet såväl med att genomföra olika lösningar och följa upp funktionsdugligheten som att se till att hela systemet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

5.

I dokumentet identifieras helt riktigt ”the first/last mile”, dvs. de delar av en resa som i regel faller inom de lokala och regionala myndigheternas behörighetsområde, som det mest komplicerade avsnittet i fråga om reseinformation och registrering. Det är därför av helt avgörande betydelse att de lokala och regionala myndigheterna involveras i arbetet såväl med att genomföra olika lösningar och följa upp funktionsdugligheten som att se till att hela systemet fungerar effektivt.

| 6. | I lösningarna för informations- och registreringssystemen (inklusive biljettjänsterna) måste man ta hänsyn till att användningen av kollektivtrafiken omfattar flera steg: 1. Att söka efter en lämplig förbindelse, 2. Att boka en plats, 3. Att betala för biljetten, 4. Att använda biljetten under resans gång. Man måste därför hitta lösningar för vart och ett av dessa steg. Att man löser problemet med det första steget (att söka efter en lämplig förbindelse) är en förutsättning för att man ska kunna ta itu med de andra. |
| --- | --- |

6.

I lösningarna för informations- och registreringssystemen (inklusive biljettjänsterna) måste man ta hänsyn till att användningen av kollektivtrafiken omfattar flera steg: 1. Att söka efter en lämplig förbindelse, 2. Att boka en plats, 3. Att betala för biljetten, 4. Att använda biljetten under resans gång. Man måste därför hitta lösningar för vart och ett av dessa steg. Att man löser problemet med det första steget (att söka efter en lämplig förbindelse) är en förutsättning för att man ska kunna ta itu med de andra.

| 7. | De flesta av EU:s medlemsstater har för närvarande inte ens något eget nationellt system för fasta tidtabeller, där alla tidtabeller i landet samlas och där man kan söka efter och boka resor med kollektivtrafiken inom en stat. I ett första skede måste man alltså skapa ett sådant system i varje medlemsstat. Det är nämligen på denna nivå som man kan lagstifta om en skyldighet för både offentliga och privata transportföretag att informera staten om sina tidtabeller. Varje medlemsstat bör införa ett nationellt system för information om tidtabeller som också omfattar alla regionala tidtabeller från såväl offentliga som privata företag. Man bör dessutom se till att detta system uppdateras och underhålls regelbundet, särskilt vid övergång till nya tidtabeller. Detta är ett nödvändigt första steg i skapandet av ett system för hela Europa. Varje enskild stat bör också se till att informationen i det nationella systemet är korrekt. Via detta system bör det också vara möjligt att boka och betala resor helt online. Det innebär att alla företag måste tillhandahålla inte bara tidtabeller, utan också biljettprisinformation. |
| --- | --- |

7.

De flesta av EU:s medlemsstater har för närvarande inte ens något eget nationellt system för fasta tidtabeller, där alla tidtabeller i landet samlas och där man kan söka efter och boka resor med kollektivtrafiken inom en stat. I ett första skede måste man alltså skapa ett sådant system i varje medlemsstat. Det är nämligen på denna nivå som man kan lagstifta om en skyldighet för både offentliga och privata transportföretag att informera staten om sina tidtabeller. Varje medlemsstat bör införa ett nationellt system för information om tidtabeller som också omfattar alla regionala tidtabeller från såväl offentliga som privata företag. Man bör dessutom se till att detta system uppdateras och underhålls regelbundet, särskilt vid övergång till nya tidtabeller. Detta är ett nödvändigt första steg i skapandet av ett system för hela Europa. Varje enskild stat bör också se till att informationen i det nationella systemet är korrekt. Via detta system bör det också vara möjligt att boka och betala resor helt online. Det innebär att alla företag måste tillhandahålla inte bara tidtabeller, utan också biljettprisinformation.

| 8. | ReK anser att det minimum av uppgifter som krävs för att säkerställa den förväntade kvaliteten i systemet bör baseras på samråd med berörda parter och sakkunniga inom branschen samt på tester och ett pilotprogram. |
| --- | --- |

8.

ReK anser att det minimum av uppgifter som krävs för att säkerställa den förväntade kvaliteten i systemet bör baseras på samråd med berörda parter och sakkunniga inom branschen samt på tester och ett pilotprogram.

| 9. | Eftersom informationen om tidtabellerna för det mesta samlas in och bearbetas på regional och inte på nationell nivå och eftersom det finns en rad regionala informationssystem bör dessa system kopplas samman, framför allt över gränserna. Regionkommittén välkomnar att information om multimodala transporter ingår i det tematiska målet 7 om att främja hållbara transporter och få bort flaskhalsar i viktig nätinfrastruktur, men påpekar att man måste uppnå en bättre samordning och fokusering av instrumentet inom och mellan enskilda operativa program inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att kunna uppnå en sådan sammankoppling, särskilt över gränserna. |
| --- | --- |

9.

Eftersom informationen om tidtabellerna för det mesta samlas in och bearbetas på regional och inte på nationell nivå och eftersom det finns en rad regionala informationssystem bör dessa system kopplas samman, framför allt över gränserna. Regionkommittén välkomnar att information om multimodala transporter ingår i det tematiska målet 7 om att främja hållbara transporter och få bort flaskhalsar i viktig nätinfrastruktur, men påpekar att man måste uppnå en bättre samordning och fokusering av instrumentet inom och mellan enskilda operativa program inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att kunna uppnå en sådan sammankoppling, särskilt över gränserna.

| 10. | För att göra verkliga framsteg inom informations- och biljettjänsterna för alla transportmedel måste man inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna – främst inom de enskilda motsvarande operativa programmen – avsätta medel för det verkliga genomförandet av systemen och inte bara för forskning och utveckling och liknande. |
| --- | --- |

10.

För att göra verkliga framsteg inom informations- och biljettjänsterna för alla transportmedel måste man inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna – främst inom de enskilda motsvarande operativa programmen – avsätta medel för det verkliga genomförandet av systemen och inte bara för forskning och utveckling och liknande.

| 11. | I detta sammanhang framhåller vi att man måste ta itu med problematiken som helhet genom att börja lösa ett antal enkla men konkreta problem och t.ex. harmonisera den nuvarande terminologin och symbolerna i EU, sammanställa de ”fasta” tidtabellerna i de enskilda länderna och se till att de används över gränserna. När det gäller biljettjänsterna bör man skapa en referensmodell för hela sektorn som visar vilka brister och möjligheter som finns i systemet, samtidigt som man söker efter möjligheter att öppna alla transportörers och operatörers bokningssystem för varandra. |
| --- | --- |

11.

I detta sammanhang framhåller vi att man måste ta itu med problematiken som helhet genom att börja lösa ett antal enkla men konkreta problem och t.ex. harmonisera den nuvarande terminologin och symbolerna i EU, sammanställa de ”fasta” tidtabellerna i de enskilda länderna och se till att de används över gränserna. När det gäller biljettjänsterna bör man skapa en referensmodell för hela sektorn som visar vilka brister och möjligheter som finns i systemet, samtidigt som man söker efter möjligheter att öppna alla transportörers och operatörers bokningssystem för varandra.

| 12. | Kommittén påpekar att moderna elektroniska biljettsystem som använder sig av laddningsbara smartkort som inte fungerar i grannländerna på detta sätt skapar nya gränser och försvårar gränsöverskridande transporter. Man bör därför utveckla ett europeiskt smart biljettsystem för offentliga transporter som fungerar i alla medlemsstater och vid gränsöverskridande resor. |
| --- | --- |

12.

Kommittén påpekar att moderna elektroniska biljettsystem som använder sig av laddningsbara smartkort som inte fungerar i grannländerna på detta sätt skapar nya gränser och försvårar gränsöverskridande transporter. Man bör därför utveckla ett europeiskt smart biljettsystem för offentliga transporter som fungerar i alla medlemsstater och vid gränsöverskridande resor.

| 13. | Det är inte realistiskt att på kort sikt utarbeta obligatoriska normer för hela Europa för att lösa denna problematik, men det finns ett behov av interoperabilitet så att kommunikationen mellan de enskilda systemen är så bra som möjligt. För detta ändamål bör man skapa en gemensam specifikation för de olika mellanregionala och gränsöverskridande förbindelserna, som sedan pilottestas i en operativ fas. Med detta som utgångspunkt bör man för regionen i fråga fastställa en ”gemensam teknisk specifikation” som gör det möjligt för befintliga och nya system i regionen att kommunicera med varandra. För detta ändamål bör man också se till att respekten för denna ”gemensamma tekniska specifikation” inte uppfattas som en grund för diskriminering i samband med upphandlingar. |
| --- | --- |

13.

Det är inte realistiskt att på kort sikt utarbeta obligatoriska normer för hela Europa för att lösa denna problematik, men det finns ett behov av interoperabilitet så att kommunikationen mellan de enskilda systemen är så bra som möjligt. För detta ändamål bör man skapa en gemensam specifikation för de olika mellanregionala och gränsöverskridande förbindelserna, som sedan pilottestas i en operativ fas. Med detta som utgångspunkt bör man för regionen i fråga fastställa en ”gemensam teknisk specifikation” som gör det möjligt för befintliga och nya system i regionen att kommunicera med varandra. För detta ändamål bör man också se till att respekten för denna ”gemensamma tekniska specifikation” inte uppfattas som en grund för diskriminering i samband med upphandlingar.

| 14. | När man kopplar samman olika informationssystem bör man dessutom inte bara utgå från statisk information i fasta tidtabeller utan också från den stora informationspotential som finns i GNSS-systemen, däribland det europeiska navigeringssystemet Galileo. Med hjälp av system som bara bearbetar statiska data skulle man på så sätt kunna skapa intelligenta system som reagerar på det aktuella trafikläget och transportföretagens operativa förmåga. Dessa system kan sedan inte bara ge resenärerna upplysningar om trafikläget i realtid och föreslå alternativ utan också ge mer omfattande upplysningar, ”just in time”, till operatörerna inom kollektivtrafik och individuella transporter och därigenom göra det möjligt för dem att reagera snabbt. Just omvandlingen av de befintliga lokala och regionala systemen för användning av dynamisk trafikinformation och därigenom uppgraderingen av dem till en högre kvalitetsnivå bör vara den främsta drivkraften för att koppla samman informationssystemen. För att få dynamisk trafikinformation bör man använda sig av det europeiska navigeringssystem som redan finns, Galileo, som till skillnad från andra liknande system också erbjuder en tjänst med en fastställd kvalitet på lokaliseringssignalen. Denna information är en förutsättning för en modern trafikförvaltning och kan användas inte bara av transportföretagen utan också av systemen för information om multimodala transporter och av de nationella, lokala och regionala myndigheterna. De senare kan genom olika tillämpningar använda denna information för långsiktig planering (av t.ex. tidtabeller och rutter), strategiskt beslutsfattande och krishantering. |
| --- | --- |

14.

När man kopplar samman olika informationssystem bör man dessutom inte bara utgå från statisk information i fasta tidtabeller utan också från den stora informationspotential som finns i GNSS-systemen, däribland det europeiska navigeringssystemet Galileo. Med hjälp av system som bara bearbetar statiska data skulle man på så sätt kunna skapa intelligenta system som reagerar på det aktuella trafikläget och transportföretagens operativa förmåga. Dessa system kan sedan inte bara ge resenärerna upplysningar om trafikläget i realtid och föreslå alternativ utan också ge mer omfattande upplysningar, ”just in time”, till operatörerna inom kollektivtrafik och individuella transporter och därigenom göra det möjligt för dem att reagera snabbt. Just omvandlingen av de befintliga lokala och regionala systemen för användning av dynamisk trafikinformation och därigenom uppgraderingen av dem till en högre kvalitetsnivå bör vara den främsta drivkraften för att koppla samman informationssystemen. För att få dynamisk trafikinformation bör man använda sig av det europeiska navigeringssystem som redan finns, Galileo, som till skillnad från andra liknande system också erbjuder en tjänst med en fastställd kvalitet på lokaliseringssignalen. Denna information är en förutsättning för en modern trafikförvaltning och kan användas inte bara av transportföretagen utan också av systemen för information om multimodala transporter och av de nationella, lokala och regionala myndigheterna. De senare kan genom olika tillämpningar använda denna information för långsiktig planering (av t.ex. tidtabeller och rutter), strategiskt beslutsfattande och krishantering.

| 15. | För att lösa olika situationer, framför allt krissituationer, och göra det möjligt för dem som driver kollektivtrafiken, för det mesta de lokala och regionala myndigheterna, att reagera snabbt bör man också koppla samman systemen för information om multimodala transporter med Copernicus, det europeiska programmet för övervakning för miljö och säkerhet (f.d. GMES). De olika tillämpningar som dessa båda källor skulle använda skulle inte bara göra det möjligt att identifiera möjliga krissituationer utan också att t.ex. föreslå nödvändiga åtgärder: De skulle inte bara räka ut alternativa resvägar utan också vilken kapacitet som måste sättas in för alternativa transporter och sedan föreslå andra alternativa resvägar för varje passagerare. |
| --- | --- |

15.

För att lösa olika situationer, framför allt krissituationer, och göra det möjligt för dem som driver kollektivtrafiken, för det mesta de lokala och regionala myndigheterna, att reagera snabbt bör man också koppla samman systemen för information om multimodala transporter med Copernicus, det europeiska programmet för övervakning för miljö och säkerhet (f.d. GMES). De olika tillämpningar som dessa båda källor skulle använda skulle inte bara göra det möjligt att identifiera möjliga krissituationer utan också att t.ex. föreslå nödvändiga åtgärder: De skulle inte bara räka ut alternativa resvägar utan också vilken kapacitet som måste sättas in för alternativa transporter och sedan föreslå andra alternativa resvägar för varje passagerare.

| 16. | För att passagerarna aktivt och till fullo ska kunna använda sig av systemet för information om multimodala transporter måste det finnas en möjlighet att i fordonen, i väntrummen, på hållplatserna, på biljettkontoren och på påstigningsplatserna koppla upp sig mot ett höghastighetsnät. En av de grundläggande förutsättningarna för att systemet ska bete sig intelligent och passagerarna ska kunna utnyttja fördelarna med den dynamiska informationen om det aktuella trafikläget är att det finns en konstant nätverksanslutning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

16.

För att passagerarna aktivt och till fullo ska kunna använda sig av systemet för information om multimodala transporter måste det finnas en möjlighet att i fordonen, i väntrummen, på hållplatserna, på biljettkontoren och på påstigningsplatserna koppla upp sig mot ett höghastighetsnät. En av de grundläggande förutsättningarna för att systemet ska bete sig intelligent och passagerarna ska kunna utnyttja fördelarna med den dynamiska informationen om det aktuella trafikläget är att det finns en konstant nätverksanslutning av hög kvalitet.

| 17. | Europeiska passagerares rättigheter gäller endast separat för varje enskilt befordringsavtal. Eftersom det är omöjligt att köpa direktbiljetter för många gränsöverskridande resor och i samband med multimodala resor, kan passagerarna inte förlita sig på de vanliga passagerarrättigheterna. Vi efterlyser därför en lagstiftning som fastställer en EU-ordning för passagerarrättigheter i samband med multimodala transporter. |
| --- | --- |

17.

Europeiska passagerares rättigheter gäller endast separat för varje enskilt befordringsavtal. Eftersom det är omöjligt att köpa direktbiljetter för många gränsöverskridande resor och i samband med multimodala resor, kan passagerarna inte förlita sig på de vanliga passagerarrättigheterna. Vi efterlyser därför en lagstiftning som fastställer en EU-ordning för passagerarrättigheter i samband med multimodala transporter.

| 18. | Systemen för information om multimodala transporter bör vara så användarvänliga som möjligt. Därför måste de basera sig på kartografiska och geografiska underlag som uppdateras. Det vore dessutom lämpligt, och intressant för användarna, om man genom olika tillämpningar kopplade dem till lokal och regional turistinformation om t.ex. logimöjligheter, turistorter och kulturevenemang och andra evenemang. |
| --- | --- |

18.

Systemen för information om multimodala transporter bör vara så användarvänliga som möjligt. Därför måste de basera sig på kartografiska och geografiska underlag som uppdateras. Det vore dessutom lämpligt, och intressant för användarna, om man genom olika tillämpningar kopplade dem till lokal och regional turistinformation om t.ex. logimöjligheter, turistorter och kulturevenemang och andra evenemang.

| 19. | Sammankopplingen av komplexa system för information om multimodala transporter med GNSS-system, framför allt Galileo, kartografiska och geografiska underlag, Copernicus-programmet och andra informations- och datakällor gör det möjligt att skapa en lång rad av tillämpningar. Dessa tillämpningar gör det möjligt att på ett effektivt sätt planera transportrutterna, att snabbt reagera på de transportbehov som uppstår, att på ett effektivt sätt lösa olika undantagssituationer eller krissituationer, att kraftigt öka effektiviteten i transporterna, vilket leder till energibesparingar och ett betydande bidrag till minskade koldioxidutsläpp och rent generellt till en bättre miljö, att öka rörligheten bland medborgarna och därmed ge dem större möjligheter att reagera på anställningserbjudanden m.m. Framför allt kommer det dock att uppstå en helt ny industrisektor för att behandla dessa data, för att skapa och förvalta tillämpningarna och för att använda resultaten av dem, och detta kommer att leda till att många arbetstillfällen skapas. En fördel med dessa nya arbetstillfällen är att de oftast inte behöver utövas på plats, och på så sätt också kan skapa arbetstillfällen i avlägsna och mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

19.

Sammankopplingen av komplexa system för information om multimodala transporter med GNSS-system, framför allt Galileo, kartografiska och geografiska underlag, Copernicus-programmet och andra informations- och datakällor gör det möjligt att skapa en lång rad av tillämpningar. Dessa tillämpningar gör det möjligt att på ett effektivt sätt planera transportrutterna, att snabbt reagera på de transportbehov som uppstår, att på ett effektivt sätt lösa olika undantagssituationer eller krissituationer, att kraftigt öka effektiviteten i transporterna, vilket leder till energibesparingar och ett betydande bidrag till minskade koldioxidutsläpp och rent generellt till en bättre miljö, att öka rörligheten bland medborgarna och därmed ge dem större möjligheter att reagera på anställningserbjudanden m.m. Framför allt kommer det dock att uppstå en helt ny industrisektor för att behandla dessa data, för att skapa och förvalta tillämpningarna och för att använda resultaten av dem, och detta kommer att leda till att många arbetstillfällen skapas. En fördel med dessa nya arbetstillfällen är att de oftast inte behöver utövas på plats, och på så sätt också kan skapa arbetstillfällen i avlägsna och mindre utvecklade regioner.

| 20. | Det finns fler och fler mobila tillämpningar för multimodal reseplanering och reseinformation, och de utvecklas ofta av kreativa privata utvecklare. Vi uppmanar alla relevanta operatörer och myndigheter att samarbeta och ställa sina data till förfogande med utgångspunkt i öppna källor. |
| --- | --- |

20.

Det finns fler och fler mobila tillämpningar för multimodal reseplanering och reseinformation, och de utvecklas ofta av kreativa privata utvecklare. Vi uppmanar alla relevanta operatörer och myndigheter att samarbeta och ställa sina data till förfogande med utgångspunkt i öppna källor.

| 21. | Med tanke på att de lokala och regionala myndigheterna är hörnstenen i detta integrerade system måste man avslutningsvis lösa följande frågor för att de lokala och regionala myndigheterna och de organismer som inrättas av dem mer aktivt ska kunna delta och driva hela processen framåt:






  a) | Offentligt stöd, eventuellt ett fullständigt gruppundantag på området. |
| --- | --- | --- |

21.

Med tanke på att de lokala och regionala myndigheterna är hörnstenen i detta integrerade system måste man avslutningsvis lösa följande frågor för att de lokala och regionala myndigheterna och de organismer som inrättas av dem mer aktivt ska kunna delta och driva hela processen framåt:

a)

Offentligt stöd, eventuellt ett fullständigt gruppundantag på området.

| b) | Rätten att ge den privata sektorn information som den kan använda, rätten att begära information från andra offentliga och privata aktörer samt rätten att samla in, bearbeta och använda denna information. |
| --- | --- |

b)

Rätten att ge den privata sektorn information som den kan använda, rätten att begära information från andra offentliga och privata aktörer samt rätten att samla in, bearbeta och använda denna information.

| c) | Formen för finansieringen av hela processen och de olika aktiviteterna, så att arbetet med att skapa och själva förvaltningen inte blir ännu en börda för de lokala och regionala myndigheternas redan ansträngda budgetar utan tvärtom genererar besparingar och intäkter. Detta arbete kommer nämligen att få betydande återverkningar inte bara på de nationella budgetarna utan framför allt på den privata sektorn, och inte bara på transportområdet. |
| --- | --- |

c)

Formen för finansieringen av hela processen och de olika aktiviteterna, så att arbetet med att skapa och själva förvaltningen inte blir ännu en börda för de lokala och regionala myndigheternas redan ansträngda budgetar utan tvärtom genererar besparingar och intäkter. Detta arbete kommer nämligen att få betydande återverkningar inte bara på de nationella budgetarna utan framför allt på den privata sektorn, och inte bara på transportområdet.

Bryssel den 3 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/40

---

Yttrande från Regionkommittén – ”Att återförena EU med medborgarna: Mer och bättre kommunikation på lokal nivå”

(2015/C 019/09)

| Föredragande | Christophe Rouillon (FR–PES), borgmästare i Coulaines |
| --- | --- |

Föredragande

Christophe Rouillon (FR–PES), borgmästare i Coulaines

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA UNIONENS REGIONKOMMITTÉS STÅNDPUNKT

Allmänna principer

| 1. | Misstron mot institutionerna och politiken i allmänhet, den ökade andelen EU-fientliga röster vid Europaparlamentsvalet den 22–25 maj 2014 och det historiskt låga valdeltagandet utgör en ny varning som man snabbt måste dra de fulla konsekvenserna av. |
| --- | --- |

1.

Misstron mot institutionerna och politiken i allmänhet, den ökade andelen EU-fientliga röster vid Europaparlamentsvalet den 22–25 maj 2014 och det historiskt låga valdeltagandet utgör en ny varning som man snabbt måste dra de fulla konsekvenserna av.

| 2. | Att försona medborgarna med EU och stimulera deras europeiska engagemang utgör en politisk och demokratisk utmaning och en kommunikationsutmaning som måste antas gemensamt av alla styresnivåer i EU, även regionerna och kommunerna. |
| --- | --- |

2.

Att försona medborgarna med EU och stimulera deras europeiska engagemang utgör en politisk och demokratisk utmaning och en kommunikationsutmaning som måste antas gemensamt av alla styresnivåer i EU, även regionerna och kommunerna.

| 3. | Det är EU-institutionernas ansvar att föreslå ett nytt sätt att i partnerskap förmedla det europeiska projektet för att öka medborgarnas stöd för EU. I denna decentraliserade och kreativa process måste institutionerna enas om ett förenande kommunikationskoncept som lyfter fram EU, dess identitet, dess existensberättigande, dess värderingar och de konkreta resultaten av EU-politiken i medborgarnas liv. Kommunikationskonceptet måste vara lyhört för de frågor som är angelägna för medborgarna. |
| --- | --- |

3.

Det är EU-institutionernas ansvar att föreslå ett nytt sätt att i partnerskap förmedla det europeiska projektet för att öka medborgarnas stöd för EU. I denna decentraliserade och kreativa process måste institutionerna enas om ett förenande kommunikationskoncept som lyfter fram EU, dess identitet, dess existensberättigande, dess värderingar och de konkreta resultaten av EU-politiken i medborgarnas liv. Kommunikationskonceptet måste vara lyhört för de frågor som är angelägna för medborgarna.

| 4. | Regionerna och städerna har en erkänd tradition och sakkunskap när det gäller samråd och dialog med invånarna, som bland annat bygger på deltagandemekanismer som är väsentliga tillgångar för EU:s institutionella kommunikation. |
| --- | --- |

4.

Regionerna och städerna har en erkänd tradition och sakkunskap när det gäller samråd och dialog med invånarna, som bland annat bygger på deltagandemekanismer som är väsentliga tillgångar för EU:s institutionella kommunikation.

Principen om flernivåstyre och EU:s kommunikation

| 5. | Regionkommittén upprepar att man för att föra EU närmare medborgarna måste skapa förutsättningar för förbättrade beslutsprocesser och en mer demokratisk och öppen dialog mellan medborgarna och institutionerna på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén upprepar att man för att föra EU närmare medborgarna måste skapa förutsättningar för förbättrade beslutsprocesser och en mer demokratisk och öppen dialog mellan medborgarna och institutionerna på lokal, regional, nationell och europeisk nivå.

| 6. | Kommittén välkomnar initiativen för att förbättra förutsättningarna för medborgerligt och demokratiskt deltagande på EU-nivå, t.ex. det europeiska medborgarinitiativet, och beklagar minskningen av budgeten för programmet ”Ett Europa för medborgarna” i den nya fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

6.

Kommittén välkomnar initiativen för att förbättra förutsättningarna för medborgerligt och demokratiskt deltagande på EU-nivå, t.ex. det europeiska medborgarinitiativet, och beklagar minskningen av budgeten för programmet ”Ett Europa för medborgarna” i den nya fleråriga budgetramen.

| 7. | Såsom anges i den resolution som antogs med anledning av ReK:s 20-årsjubileum och i kommitténs stadga om flernivåstyre i Europa anser vi att EU:s verksamhet bättre bör avspegla de frågor som är angelägna för medborgarna och tillföra ett verkligt mervärde, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

7.

Såsom anges i den resolution som antogs med anledning av ReK:s 20-årsjubileum och i kommitténs stadga om flernivåstyre i Europa anser vi att EU:s verksamhet bättre bör avspegla de frågor som är angelägna för medborgarna och tillföra ett verkligt mervärde, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 8. | De lokala och regionala myndigheterna bör ges större ansvar i egenskap av viktiga partner i genomförandet av en kommunikation som syftar till att bygga broar mellan medborgarna och EU. ReK-ledamöterna bör tillsammans med regionala och lokala politiska företrädare vara viktiga aktörer för europeisk integration i sina respektive valkretsar och EU-institutionernas språkrör för den lokala allmänna opinionen. I gengäld är det upp till de regionala och lokala myndigheterna, särskilt de som är folkvalda, att genom ett omfattande upplysningsarbete informera alla medborgare om EU:s insatser inom deras områden, något som under alla omständigheter föreskrivs i bestämmelserna om kommunikation om strukturfonderna. För att de till fullo ska kunna ta på sig detta ömsesidiga ansvar skulle det också vara önskvärt att de ges en plats i protokollet för lokala och europeiska evenemang. |
| --- | --- |

8.

De lokala och regionala myndigheterna bör ges större ansvar i egenskap av viktiga partner i genomförandet av en kommunikation som syftar till att bygga broar mellan medborgarna och EU. ReK-ledamöterna bör tillsammans med regionala och lokala politiska företrädare vara viktiga aktörer för europeisk integration i sina respektive valkretsar och EU-institutionernas språkrör för den lokala allmänna opinionen. I gengäld är det upp till de regionala och lokala myndigheterna, särskilt de som är folkvalda, att genom ett omfattande upplysningsarbete informera alla medborgare om EU:s insatser inom deras områden, något som under alla omständigheter föreskrivs i bestämmelserna om kommunikation om strukturfonderna. För att de till fullo ska kunna ta på sig detta ömsesidiga ansvar skulle det också vara önskvärt att de ges en plats i protokollet för lokala och europeiska evenemang.

| 9. | Man bör undvika att fragmentera och öka antalet kanaler, prioriteringar, resurser och stilar för kommunikation i syfte att uppnå en bättre samordning av EU-institutionernas och EU-organens kommunikationsstrategier och kommunikationsverksamhet. |
| --- | --- |

9.

Man bör undvika att fragmentera och öka antalet kanaler, prioriteringar, resurser och stilar för kommunikation i syfte att uppnå en bättre samordning av EU-institutionernas och EU-organens kommunikationsstrategier och kommunikationsverksamhet.

| 10. | Det är också nödvändigt att skapa konvergens mellan EU-institutionernas respektive profileringspolitik för att göra det lättare för medborgarna att få en överblick över det europeiska projektet. Det är viktigt att ”översätta” EU-fackspråket och EU-terminologin för medborgarna och att bidra till en bättre förståelse av de institutionella strukturerna med hjälp av lättfattligt informationsmaterial. |
| --- | --- |

10.

Det är också nödvändigt att skapa konvergens mellan EU-institutionernas respektive profileringspolitik för att göra det lättare för medborgarna att få en överblick över det europeiska projektet. Det är viktigt att ”översätta” EU-fackspråket och EU-terminologin för medborgarna och att bidra till en bättre förståelse av de institutionella strukturerna med hjälp av lättfattligt informationsmaterial.

| 11. | EU-institutionerna måste fortsätta sina insatser för att professionalisera och förbättra sin kommunikations- och deltagandepolitik. Kommunikationen måste vara anpassad till medborgarnas intressen och bör inte begränsas till institutionella kampanjer och sista minuten-kampanjer just före Europaparlamentsvalet. Till exempel bör det arbete som Europaparlamentet utförde med stöd av de politiska partierna under kampanjen inför valet till Europaparlamentet tjäna som modell för EU:s dagliga kommunikation. |
| --- | --- |

11.

EU-institutionerna måste fortsätta sina insatser för att professionalisera och förbättra sin kommunikations- och deltagandepolitik. Kommunikationen måste vara anpassad till medborgarnas intressen och bör inte begränsas till institutionella kampanjer och sista minuten-kampanjer just före Europaparlamentsvalet. Till exempel bör det arbete som Europaparlamentet utförde med stöd av de politiska partierna under kampanjen inför valet till Europaparlamentet tjäna som modell för EU:s dagliga kommunikation.

Kommunikationsplanen för 2015–2019: Att återförena EU med medborgarna

| 12. | EU-institutionerna bör gemensamt förplikta sig till en ”kommunikationsplan för 2015–2019: Att återförena EU med medborgarna” fram till nästa Europaparlamentsval genom att på grundval av samordnade och decentraliserade strategier och initiativ för kommunikation fastställa kvantifierade och mätbara mål för att mobilisera allmänheten för det europeiska projektet och öka dess kunskaper om detta. |
| --- | --- |

12.

EU-institutionerna bör gemensamt förplikta sig till en ”kommunikationsplan för 2015–2019: Att återförena EU med medborgarna” fram till nästa Europaparlamentsval genom att på grundval av samordnade och decentraliserade strategier och initiativ för kommunikation fastställa kvantifierade och mätbara mål för att mobilisera allmänheten för det europeiska projektet och öka dess kunskaper om detta.

| 13. | I denna plan bör man ge upp den traditionella uppifrån och ned-metoden, som går ut på att förklara och ”sälja” EU. Framväxten av en dialog med och mellan medborgarna kommer att möjliggöra en tvåvägskommunikation och återkoppling från gräsrotsnivån. |
| --- | --- |

13.

I denna plan bör man ge upp den traditionella uppifrån och ned-metoden, som går ut på att förklara och ”sälja” EU. Framväxten av en dialog med och mellan medborgarna kommer att möjliggöra en tvåvägskommunikation och återkoppling från gräsrotsnivån.

| 14. | Kommittén föreslår att man senast i maj 2019 ska uppnå att en majoritet av de tillfrågade i Standard Eurobarometer-undersökningarna anser att deras röst räknas i EU, att de förstår EU:s viktigaste beslutsprocesser och politik och att de är välinformerade om EU-frågor samt anger att de har en positiv bild av EU (1). |
| --- | --- |

14.

Kommittén föreslår att man senast i maj 2019 ska uppnå att en majoritet av de tillfrågade i Standard Eurobarometer-undersökningarna anser att deras röst räknas i EU, att de förstår EU:s viktigaste beslutsprocesser och politik och att de är välinformerade om EU-frågor samt anger att de har en positiv bild av EU (1).

Innehåll och skildring i kommunikationsplanen för 2015–2019: Att återförena EU med medborgarna

| 15. | Innehållet i EU:s kommunikation bör anpassas till de lokala kulturella, sociala och ekonomiska förutsättningarna, och de nationella utmaningarna bör beaktas. Det skulle vara klokare och enklare att ”europeisera” de befintliga lokala, regionala och nationella rummen än att sträva efter att skapa ett enhetligt europeiskt offentligt rum. |
| --- | --- |

15.

Innehållet i EU:s kommunikation bör anpassas till de lokala kulturella, sociala och ekonomiska förutsättningarna, och de nationella utmaningarna bör beaktas. Det skulle vara klokare och enklare att ”europeisera” de befintliga lokala, regionala och nationella rummen än att sträva efter att skapa ett enhetligt europeiskt offentligt rum.

| 16. | Kommunikationen bör inriktas och skräddarsys i enlighet med de behov och intressen som medborgarna har, särskilt ungdomarna, de allt fler äldre människorna och invånarna i landsbygdsområden och stadsnära områden. |
| --- | --- |

16.

Kommunikationen bör inriktas och skräddarsys i enlighet med de behov och intressen som medborgarna har, särskilt ungdomarna, de allt fler äldre människorna och invånarna i landsbygdsområden och stadsnära områden.

| 17. | ReK understryker att ungdomar är en lika viktig målgrupp i alla regioner. Unga människor som ges möjlighet delta i EU:s program för rörlighet, elevutbyten, utbytesår eller internationella ungdomsträffar samt partnerskap mellan skolor, blir morgondagens EU-ambassadörer. ReK vill därför att så många ungdomar som möjligt ska få chansen att delta i EU:s program och partnerskap, t.ex. programmet Erasmus+, som måste bli mer känt i regionerna. |
| --- | --- |

17.

ReK understryker att ungdomar är en lika viktig målgrupp i alla regioner. Unga människor som ges möjlighet delta i EU:s program för rörlighet, elevutbyten, utbytesår eller internationella ungdomsträffar samt partnerskap mellan skolor, blir morgondagens EU-ambassadörer. ReK vill därför att så många ungdomar som möjligt ska få chansen att delta i EU:s program och partnerskap, t.ex. programmet Erasmus+, som måste bli mer känt i regionerna.

| 18. | För att kommunikationsplanen för 2015–2019 ska bli en framgång anser ReK att det är mycket viktigt att skapa kommunikationsverktyg som hjälper till att involvera och motivera allmänheten samt främjar den emotionella aspekten av att vara och känna sig som en europé. I detta sammanhang finns det många lokala och regionala myndigheter som har webbplattformar eller sociala plattformar som kan vara mycket användbara för att nå ut till medborgarna och få dem att engagera sig i det europeiska projektet. |
| --- | --- |

18.

För att kommunikationsplanen för 2015–2019 ska bli en framgång anser ReK att det är mycket viktigt att skapa kommunikationsverktyg som hjälper till att involvera och motivera allmänheten samt främjar den emotionella aspekten av att vara och känna sig som en europé. I detta sammanhang finns det många lokala och regionala myndigheter som har webbplattformar eller sociala plattformar som kan vara mycket användbara för att nå ut till medborgarna och få dem att engagera sig i det europeiska projektet.

| 19. | Regionkommittén upprepar att det är nödvändigt att lyfta fram faktauppgifter om EU-politikens räckvidd och inflytande på medborgarnas vardag. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén upprepar att det är nödvändigt att lyfta fram faktauppgifter om EU-politikens räckvidd och inflytande på medborgarnas vardag.

| 20. | ReK påminner om vikten av flerspråkighet. Därför bör informationen finnas tillgänglig på alla officiella EU-språk. |
| --- | --- |

20.

ReK påminner om vikten av flerspråkighet. Därför bör informationen finnas tillgänglig på alla officiella EU-språk.

| 21. | Kommittén uppmuntrar EU-institutionerna att tillhandahålla information för att motverka spridningen av rykten och felaktig information som syftar till att misskreditera EU genom att förvränga fakta. Vi uppmanar de politiska företrädarna på alla nivåer att direkt bemöta grundlös s.k. Brussels bashing, särskilt inrikespolitiskt motiverade attacker från nationella regeringar och politiska partier, och vi vill bygga vidare på insatserna från de kvinnor och män som bygger Europa varje dag och försöka diskutera EU-frågor på grundval av objektiv och korrekt information. |
| --- | --- |

21.

Kommittén uppmuntrar EU-institutionerna att tillhandahålla information för att motverka spridningen av rykten och felaktig information som syftar till att misskreditera EU genom att förvränga fakta. Vi uppmanar de politiska företrädarna på alla nivåer att direkt bemöta grundlös s.k. Brussels bashing, särskilt inrikespolitiskt motiverade attacker från nationella regeringar och politiska partier, och vi vill bygga vidare på insatserna från de kvinnor och män som bygger Europa varje dag och försöka diskutera EU-frågor på grundval av objektiv och korrekt information.

| 22. | ReK stöder insatserna för att stimulera en ”skildring av Europa” som skulle ge allmänheten i EU möjlighet att reflektera över den europeiska integrationens historiska, kulturella, filosofiska och sociologiska grunder, inklusive kostnaderna för uteblivna åtgärder på EU-nivå, utan att detta påtvingas uppifrån eller används för att legitimera EU:s politik i efterhand. |
| --- | --- |

22.

ReK stöder insatserna för att stimulera en ”skildring av Europa” som skulle ge allmänheten i EU möjlighet att reflektera över den europeiska integrationens historiska, kulturella, filosofiska och sociologiska grunder, inklusive kostnaderna för uteblivna åtgärder på EU-nivå, utan att detta påtvingas uppifrån eller används för att legitimera EU:s politik i efterhand.

| 23. | ReK understryker här hur viktigt det är att på lokal, regional, nationell och europeisk nivå utnyttja innovativa, europeiskt präglade och alltjämt underskattade och underutnyttjade sektorer, såsom idrotten, för att förstärka ”skildringen av Europa” med utgångspunkt från en gemensam berättelse och ett pedagogiskt tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

23.

ReK understryker här hur viktigt det är att på lokal, regional, nationell och europeisk nivå utnyttja innovativa, europeiskt präglade och alltjämt underskattade och underutnyttjade sektorer, såsom idrotten, för att förstärka ”skildringen av Europa” med utgångspunkt från en gemensam berättelse och ett pedagogiskt tillvägagångssätt.

| 24. | Denna ”skildring av Europa” bör stärkas med hjälp av kommunikationsverktyg (videoklipp, tecknade serier och applikationer för mobila enheter osv.) som visar en familjs historia mot bakgrund av de stora händelserna i Europa och genom att personer som förkroppsligar EU:s värderingar avbildas på eurosedlarna. ReK föreslår att kulturarbetare och intellektuella som bidrar till denna ”nya skildring” ska ges plattformar och förutsättningar som främjar deras deltagande i nätverk och utbyten. |
| --- | --- |

24.

Denna ”skildring av Europa” bör stärkas med hjälp av kommunikationsverktyg (videoklipp, tecknade serier och applikationer för mobila enheter osv.) som visar en familjs historia mot bakgrund av de stora händelserna i Europa och genom att personer som förkroppsligar EU:s värderingar avbildas på eurosedlarna. ReK föreslår att kulturarbetare och intellektuella som bidrar till denna ”nya skildring” ska ges plattformar och förutsättningar som främjar deras deltagande i nätverk och utbyten.

Organisering av kommunikationsplanen för 2015–2019: Att återförena EU med medborgarna, och kommunikatörernas roll

| 25. | Den interinstitutionella gruppen för information (IGI) bör med Europaparlamentet, rådet och kommissionen som medordförande sammanträda varje kvartal med ett tydligt uppdrag att utforma, genomföra och utvärdera de gemensamma strategiska prioriteringarna och bättre tillgodose respektive institutions behov när det gäller kommunikation. Även rådets arbetsgrupp för information bör mobiliseras i syfte att i alla medlemsstater införa strukturer för samordning mellan de ansvariga för EU-kommunikation på nationell och subnationell nivå. |
| --- | --- |

25.

Den interinstitutionella gruppen för information (IGI) bör med Europaparlamentet, rådet och kommissionen som medordförande sammanträda varje kvartal med ett tydligt uppdrag att utforma, genomföra och utvärdera de gemensamma strategiska prioriteringarna och bättre tillgodose respektive institutions behov när det gäller kommunikation. Även rådets arbetsgrupp för information bör mobiliseras i syfte att i alla medlemsstater införa strukturer för samordning mellan de ansvariga för EU-kommunikation på nationell och subnationell nivå.

| 26. | I samband med 2014 års val till Europaparlamentet bevisade Europaparlamentet relevansen av en centraliserad informationskampanj, som Regionkommittén deltog mycket aktivt i. Kommunikationsverksamhet på EU-nivå förutsätter emellertid decentraliserat samarbete med regionerna och kommunerna, det civila samhället och medierna. I detta sammanhang noterar kommittén omstruktureringen av kommissionens kommunikationspolitik, som förväntas bidra till förverkligandet av detta samarbete. |
| --- | --- |

26.

I samband med 2014 års val till Europaparlamentet bevisade Europaparlamentet relevansen av en centraliserad informationskampanj, som Regionkommittén deltog mycket aktivt i. Kommunikationsverksamhet på EU-nivå förutsätter emellertid decentraliserat samarbete med regionerna och kommunerna, det civila samhället och medierna. I detta sammanhang noterar kommittén omstruktureringen av kommissionens kommunikationspolitik, som förväntas bidra till förverkligandet av detta samarbete.

| 27. | Kommittén föreslår att EU-institutionerna under fem års tid anordnar 500 ”medborgardialoger”, som täcker hela EU:s territorium och att man undviker att hålla mötena enbart i storstäderna. Europaparlamentets informationskontor, kommissionens representationer, Regionkommittén och de lokala och regionala myndigheterna, som har nödvändiga resurser, erfarenheter och kunskaper vad gäller de lokala särdragen, bör systematiskt delta i dessa möten med medborgarna. Dessa medborgardialoger bör äga rum på symboliska platser och handla om ett specifikt EU-politikområde eller om brännande frågor för en befolkningsgrupp eller en region. De politiskt ansvariga på regional och lokal nivå, särskilt ReK:s och Europaparlamentets ledamöter, skulle uppmanas att leda dem och säkerställa en konkret uppföljning. Det skulle vara positivt om detta initiativ samordnades med informationsnätverket Europa direkt, som inrättats av kommissionen och finns närvarande i alla medlemsstater och har erfarenhet av att sprida information om det europeiska projektet på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

27.

Kommittén föreslår att EU-institutionerna under fem års tid anordnar 500 ”medborgardialoger”, som täcker hela EU:s territorium och att man undviker att hålla mötena enbart i storstäderna. Europaparlamentets informationskontor, kommissionens representationer, Regionkommittén och de lokala och regionala myndigheterna, som har nödvändiga resurser, erfarenheter och kunskaper vad gäller de lokala särdragen, bör systematiskt delta i dessa möten med medborgarna. Dessa medborgardialoger bör äga rum på symboliska platser och handla om ett specifikt EU-politikområde eller om brännande frågor för en befolkningsgrupp eller en region. De politiskt ansvariga på regional och lokal nivå, särskilt ReK:s och Europaparlamentets ledamöter, skulle uppmanas att leda dem och säkerställa en konkret uppföljning. Det skulle vara positivt om detta initiativ samordnades med informationsnätverket Europa direkt, som inrättats av kommissionen och finns närvarande i alla medlemsstater och har erfarenhet av att sprida information om det europeiska projektet på regional och lokal nivå.

| 28. | Kommittén skulle vilja att man varje år anordnar ett besök av en kommissionsledamot i alla 277 regioner i EU för att lyssna på medborgarna och lyfta fram EU:s insatser. |
| --- | --- |

28.

Kommittén skulle vilja att man varje år anordnar ett besök av en kommissionsledamot i alla 277 regioner i EU för att lyssna på medborgarna och lyfta fram EU:s insatser.

| 29. | Det skulle vara lämpligt att Europaparlamentets och Regionkommitténs ledamöter årligen deltog i initiativet ”Back to School” i likhet med kommissionens tjänstemän som gör detta varje år. |
| --- | --- |

29.

Det skulle vara lämpligt att Europaparlamentets och Regionkommitténs ledamöter årligen deltog i initiativet ”Back to School” i likhet med kommissionens tjänstemän som gör detta varje år.

| 30. | ReK välkomnar de pilotkommunikationskampanjer som kommissionen inlett under andra halvåret 2014 i sex medlemsstater och som skulle kunna utgöra en andra pelare i EU:s kommunikationsplan för 2015–2019 i egenskap av lokala kampanjer som visar på den konkreta inverkan av EU:s politik och lagstiftning. Vi föreslår att kampanjerna utvidgas till övriga medlemsstater, att regionerna och städerna görs delaktiga och att det införs en interaktiv del. |
| --- | --- |

30.

ReK välkomnar de pilotkommunikationskampanjer som kommissionen inlett under andra halvåret 2014 i sex medlemsstater och som skulle kunna utgöra en andra pelare i EU:s kommunikationsplan för 2015–2019 i egenskap av lokala kampanjer som visar på den konkreta inverkan av EU:s politik och lagstiftning. Vi föreslår att kampanjerna utvidgas till övriga medlemsstater, att regionerna och städerna görs delaktiga och att det införs en interaktiv del.

| 31. | EU-institutionernas kommunikationskontor i medlemsstaterna (kommissionens representationer, Europaparlamentets informationskontor, informationscentrumen Europa direkt och de förvaltningsmyndigheter som ansvarar för det övergripande genomförandet av EU-fonderna) bör samarbeta mer aktivt med de lokala och regionala myndigheterna och deras nationella sammanslutningar och tillhandahålla lämplig information om Regionkommitténs arbete med EU-lagstiftningen och inom EU:s beslutsprocess i syfte att lyfta fram EU-politikens betydelse och inverkan på lokal nivå och att uppmuntra verksamhet som syftar till att kanalisera medborgarnas frågor och farhågor och ge invånarna möjlighet att ta upp de frågor som är angelägna för dem. |
| --- | --- |

31.

EU-institutionernas kommunikationskontor i medlemsstaterna (kommissionens representationer, Europaparlamentets informationskontor, informationscentrumen Europa direkt och de förvaltningsmyndigheter som ansvarar för det övergripande genomförandet av EU-fonderna) bör samarbeta mer aktivt med de lokala och regionala myndigheterna och deras nationella sammanslutningar och tillhandahålla lämplig information om Regionkommitténs arbete med EU-lagstiftningen och inom EU:s beslutsprocess i syfte att lyfta fram EU-politikens betydelse och inverkan på lokal nivå och att uppmuntra verksamhet som syftar till att kanalisera medborgarnas frågor och farhågor och ge invånarna möjlighet att ta upp de frågor som är angelägna för dem.

| 32. | Regionkommittén uppmanar dessa kommunikationskontor i medlemsstaterna att göra en sammanställning av offentliga och privata initiativ för medborgerligt deltagande för att framföra budskap via dem och därmed göra budskapen mer interaktiva och öka genomslagskraften på lokal nivå. Därför rekommenderar vi att man skapar nätverk och inkluderar dessa i kommunikationsplanen som centrala verktyg för spridning av information. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén uppmanar dessa kommunikationskontor i medlemsstaterna att göra en sammanställning av offentliga och privata initiativ för medborgerligt deltagande för att framföra budskap via dem och därmed göra budskapen mer interaktiva och öka genomslagskraften på lokal nivå. Därför rekommenderar vi att man skapar nätverk och inkluderar dessa i kommunikationsplanen som centrala verktyg för spridning av information.

| 33. | De lokala och regionala myndigheterna har ofta egna medier med stor spridning som skulle kunna användas för att förmedla och väcka debatt om EU-information som är anpassad till det lokala sammanhanget. EU skulle kunna förse dessa ca 1 00  000 lokala myndigheter med jargongfritt kommunikationsmaterial som är färdigt att använda (artiklar för informationsmagasin, diagram, videoklipp osv.). De nationella sammanslutningarna av lokala och regionala myndigheter och de nationella delegationerna vid ReK är den bästa utgångspunkten för att etablera kontakt med denna målgrupp som utgörs av lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

33.

De lokala och regionala myndigheterna har ofta egna medier med stor spridning som skulle kunna användas för att förmedla och väcka debatt om EU-information som är anpassad till det lokala sammanhanget. EU skulle kunna förse dessa ca 1 00  000 lokala myndigheter med jargongfritt kommunikationsmaterial som är färdigt att använda (artiklar för informationsmagasin, diagram, videoklipp osv.). De nationella sammanslutningarna av lokala och regionala myndigheter och de nationella delegationerna vid ReK är den bästa utgångspunkten för att etablera kontakt med denna målgrupp som utgörs av lokala och regionala myndigheter.

| 34. | Regionkommittén erinrar om att de lokala och regionala myndigheterna ansvarar för genomförandet av en stor del av EU:s lagstiftning. Det är därför viktigt att se till att de har de bästa möjliga förutsättningarna att delta i EU:s lagstiftningsprocess. Det senaste gemensamma förslaget från kommissionen och Europaparlamentet om att tvinga de lokala myndigheterna och sammanslutningarna av lokala myndigheter att skriva in sig i registret över lobbyister begränsar dock avsevärt dessa möjligheter till deltagande. Regionkommittén menar därför att man bör ta upp denna aspekt av förslaget till förnyad behandling, och att man precis som med regionerna bör undanta de lokala myndigheterna och sammanslutningarna av lokala myndigheter från skyldigheten att registrera sig. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén erinrar om att de lokala och regionala myndigheterna ansvarar för genomförandet av en stor del av EU:s lagstiftning. Det är därför viktigt att se till att de har de bästa möjliga förutsättningarna att delta i EU:s lagstiftningsprocess. Det senaste gemensamma förslaget från kommissionen och Europaparlamentet om att tvinga de lokala myndigheterna och sammanslutningarna av lokala myndigheter att skriva in sig i registret över lobbyister begränsar dock avsevärt dessa möjligheter till deltagande. Regionkommittén menar därför att man bör ta upp denna aspekt av förslaget till förnyad behandling, och att man precis som med regionerna bör undanta de lokala myndigheterna och sammanslutningarna av lokala myndigheter från skyldigheten att registrera sig.

| 35. | Kommissionen uppmanas att skärpa kommunikationskraven i samband med beviljande av EU-stöd till de lokala och regionala myndigheterna i EU (skyltstorlek, placering, EU-loggor på kommunikationsmaterial osv.). Uppgiften ”Medfinansierad av EU” bör ersätta förkortningar av typen Eruf, Ejflu och ESF, som är obegripliga för mannen på gatan. De insatser som vissa regioner gjort för att slå samman kommunikationsbudgetarna för de olika programmen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna och använda dem för effektivare kampanjer bör tjäna som förebild. Man bör även eftersträva synergieffekter (genom europa.eu-portalen) mellan de olika onlineprojekten (2) från kommissionen, medlemsstaterna, Europaparlamentet och ReK, som alla bygger på interaktiva kartor för att presentera de projekt som EU stöder på lokal nivå. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen uppmanas att skärpa kommunikationskraven i samband med beviljande av EU-stöd till de lokala och regionala myndigheterna i EU (skyltstorlek, placering, EU-loggor på kommunikationsmaterial osv.). Uppgiften ”Medfinansierad av EU” bör ersätta förkortningar av typen Eruf, Ejflu och ESF, som är obegripliga för mannen på gatan. De insatser som vissa regioner gjort för att slå samman kommunikationsbudgetarna för de olika programmen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna och använda dem för effektivare kampanjer bör tjäna som förebild. Man bör även eftersträva synergieffekter (genom europa.eu-portalen) mellan de olika onlineprojekten (2) från kommissionen, medlemsstaterna, Europaparlamentet och ReK, som alla bygger på interaktiva kartor för att presentera de projekt som EU stöder på lokal nivå.

| 36. | Kommittén rekommenderar en ökad och bättre användning av verktyg för onlinekommunikation och sociala medier som centrala verktyg i kommunikationsplanen för 2015–2019. ReK välkomnar initiativen för att utveckla innovativa metoder för deltagande online och för insamling av synpunkter från medborgarna i flera medlemsstater, och framhåller den oerhörda multiplikatorpotential som de politiskt ansvariga på lokal och regional nivå förfogar över med tanke på deras räckvidd i de sociala nätverken. |
| --- | --- |

36.

Kommittén rekommenderar en ökad och bättre användning av verktyg för onlinekommunikation och sociala medier som centrala verktyg i kommunikationsplanen för 2015–2019. ReK välkomnar initiativen för att utveckla innovativa metoder för deltagande online och för insamling av synpunkter från medborgarna i flera medlemsstater, och framhåller den oerhörda multiplikatorpotential som de politiskt ansvariga på lokal och regional nivå förfogar över med tanke på deras räckvidd i de sociala nätverken.

Medel och resurser för kommunikationsplanen för 2015–2019

| 37. | Regionkommittén motsätter sig minskningen av EU-institutionernas resurser för kommunikation för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén motsätter sig minskningen av EU-institutionernas resurser för kommunikation för perioden 2014–2020.

| 38. | Kommittén föreslår att 20 % av EU:s kommunikationsbudget ska decentraliseras till nationell och lokal nivå, särskilt till informationscentrumen Europa direkt – Europahuset, i syfte att förstärka dessa organ, upprätta ett strukturellt samarbete med lokala eller regionala partner och nå ut till en större publik. |
| --- | --- |

38.

Kommittén föreslår att 20 % av EU:s kommunikationsbudget ska decentraliseras till nationell och lokal nivå, särskilt till informationscentrumen Europa direkt – Europahuset, i syfte att förstärka dessa organ, upprätta ett strukturellt samarbete med lokala eller regionala partner och nå ut till en större publik.

| 39. | Man bör förstärka reklamkampanjerna för att lyfta fram EU:s insatser och förbättra förståelsen av dess beslutsmekanismer. Man bör sluta partnerskapsavtal med 500 lokala tryckta medier, tv- och radiostationer för att anordna debatter och ge ordet åt dem som lever i och bygger Europa varje dag. Partnerskapsavtalen måste fullt ut respektera dessa mediers redaktionella frihet. EU-institutionerna bör stödja Regionkommitténs insatser för att informera lokala och regionala journalister och förbättra deras kunskaper genom att anordna regelbundna gemensamma aktiviteter. |
| --- | --- |

39.

Man bör förstärka reklamkampanjerna för att lyfta fram EU:s insatser och förbättra förståelsen av dess beslutsmekanismer. Man bör sluta partnerskapsavtal med 500 lokala tryckta medier, tv- och radiostationer för att anordna debatter och ge ordet åt dem som lever i och bygger Europa varje dag. Partnerskapsavtalen måste fullt ut respektera dessa mediers redaktionella frihet. EU-institutionerna bör stödja Regionkommitténs insatser för att informera lokala och regionala journalister och förbättra deras kunskaper genom att anordna regelbundna gemensamma aktiviteter.

| 40. | Man bör utarbeta nya modeller för medfinansiering av EU:s kommunikationsstrategier som ersättning för det förvaltningspartnerskapsprogram som upphörde 2013. Den struktur som utarbetas bör också möjliggöra direkta partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna i medlemsstaterna. De pilotprojekt för strategiskt partnerskap som nyligen inletts mellan kommissionens representationer och regionala myndigheter skulle kunna utgöra en förebild och tillämpas i större skala förutsatt att de omfattar ömsesidiga finansiella åtaganden. |
| --- | --- |

40.

Man bör utarbeta nya modeller för medfinansiering av EU:s kommunikationsstrategier som ersättning för det förvaltningspartnerskapsprogram som upphörde 2013. Den struktur som utarbetas bör också möjliggöra direkta partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna i medlemsstaterna. De pilotprojekt för strategiskt partnerskap som nyligen inletts mellan kommissionens representationer och regionala myndigheter skulle kunna utgöra en förebild och tillämpas i större skala förutsatt att de omfattar ömsesidiga finansiella åtaganden.

| 41. | Man bör ingå 500 strategiska partnerskap med budgetanslag mellan kommissionens representationer och lokala och regionala myndigheter inom ramen för kommunikationsplanen för 2015–2019: Att återförena EU med medborgarna. |
| --- | --- |

41.

Man bör ingå 500 strategiska partnerskap med budgetanslag mellan kommissionens representationer och lokala och regionala myndigheter inom ramen för kommunikationsplanen för 2015–2019: Att återförena EU med medborgarna.

| 42. | ReK betonar nyttan av strukturerade nätverk, såsom ReK:s årliga EuroPCom-konferens, som varje år samlar mer än 700 institutionella kommunikationsexperter i Bryssel, och stödåtgärder för att öka de lokala, regionala och nationella myndigheternas kommunikationskapacitet. Senast 2019 bör man samla minst 5  000 kommuner, städer och regioner som är ”Europas vänner” i detta nätverk för att mobilisera, utbilda och bistå de kommunikationsansvariga i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

42.

ReK betonar nyttan av strukturerade nätverk, såsom ReK:s årliga EuroPCom-konferens, som varje år samlar mer än 700 institutionella kommunikationsexperter i Bryssel, och stödåtgärder för att öka de lokala, regionala och nationella myndigheternas kommunikationskapacitet. Senast 2019 bör man samla minst 5  000 kommuner, städer och regioner som är ”Europas vänner” i detta nätverk för att mobilisera, utbilda och bistå de kommunikationsansvariga i medlemsstaterna.

| 43. | Kommissionens och Europaparlamentets institutionella representationer i medlemsstaterna uppmanas att i regionerna, Bryssel och Strasbourg anordna möten med offentliga kommunikatörer och tjänstemän från de lokala och regionala offentliga förvaltningarna. |
| --- | --- |

43.

Kommissionens och Europaparlamentets institutionella representationer i medlemsstaterna uppmanas att i regionerna, Bryssel och Strasbourg anordna möten med offentliga kommunikatörer och tjänstemän från de lokala och regionala offentliga förvaltningarna.

| 44. | Man bör utvärdera genomslaget av EU:s kommunikationsplan för 2015–2019 och genomföra fler regionala Eurobarometerundersökningar som är anpassade till den lokala och regionala nivån samt fastställa en gemensam metod för att mäta genomslaget av kommunikationen om EU på lokal nivå genom att utnyttja de lokala och regionala myndigheternas sakkunskap och deras förståelse av den allmänna opinionen. |
| --- | --- |

44.

Man bör utvärdera genomslaget av EU:s kommunikationsplan för 2015–2019 och genomföra fler regionala Eurobarometerundersökningar som är anpassade till den lokala och regionala nivån samt fastställa en gemensam metod för att mäta genomslaget av kommunikationen om EU på lokal nivå genom att utnyttja de lokala och regionala myndigheternas sakkunskap och deras förståelse av den allmänna opinionen.

Bryssel den 3 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  Standard Eurobarometer-undersökning 81 från juni 2014.

1

(2)  Webbplatser, portaler, databaser och andra onlineverktyg.

2

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/45

---

Yttrande från Regionkommittén – ”Grannskapspolitiken vid ett vägskäl: Genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken 2013”

(2015/C 019/10)

| Föredragande | Olgierd Geblewicz (PL–EPP) Regionpresident i Zachodniopomorskie (Västpommern) |
| --- | --- |
| Referensdokument | Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Grannskapspolitiken vid ett vägskäl: Genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken 2013
  JOIN(2014) 12 final |

Föredragande

Olgierd Geblewicz (PL–EPP) Regionpresident i Zachodniopomorskie (Västpommern)

Referensdokument

Gemensamt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Grannskapspolitiken vid ett vägskäl: Genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken 2013

JOIN(2014) 12 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Huvudpunkter

| 1. | Regionkommittén vill understryka vikten av den europeiska grannskapspolitiken (EGP) som ett av EU:s utrikespolitiska instrument, inriktat på länderna söder och öster om unionen och med målet att stärka deras förbindelser med EU. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén vill understryka vikten av den europeiska grannskapspolitiken (EGP) som ett av EU:s utrikespolitiska instrument, inriktat på länderna söder och öster om unionen och med målet att stärka deras förbindelser med EU.

| 2. | Vi betonar att förbindelserna inom ramen för EGP är komplexa och mångdimensionella samt präglas av flernivåstyre, vilket gör det nödvändigt att stödja den lokala och regionala dimensionen i EGP som ett komplement till det mellanstatliga samarbetet. |
| --- | --- |

2.

Vi betonar att förbindelserna inom ramen för EGP är komplexa och mångdimensionella samt präglas av flernivåstyre, vilket gör det nödvändigt att stödja den lokala och regionala dimensionen i EGP som ett komplement till det mellanstatliga samarbetet.

| 3. | Vi uppmanar därför den nyutnämnda höga representanten att involvera den lokala och regionala nivån både i EU och i EGP-länderna i vidareutvecklingen av politiken och att samarbeta nära med ReK för att förbättra utformningen, genomförandet och acceptansen av den europeiska grannskapspolitiken på fältet. |
| --- | --- |

3.

Vi uppmanar därför den nyutnämnda höga representanten att involvera den lokala och regionala nivån både i EU och i EGP-länderna i vidareutvecklingen av politiken och att samarbeta nära med ReK för att förbättra utformningen, genomförandet och acceptansen av den europeiska grannskapspolitiken på fältet.

| 4. | Vi framhåller också behovet av att göra förfarandena mer flexibla samt av målinriktade, skräddarsydda metoder för att stödja demokratiska förändringar och ekonomiska reformer i de enskilda mottagarländerna. |
| --- | --- |

4.

Vi framhåller också behovet av att göra förfarandena mer flexibla samt av målinriktade, skräddarsydda metoder för att stödja demokratiska förändringar och ekonomiska reformer i de enskilda mottagarländerna.

| 5. | Vi understryker vikten av två initiativ, nämligen det östliga partnerskapet och unionen för Medelhavsområdet. De är uttryck för EGP:s regionala dimension och är inte bara en del av EU:s tematiska politik, utan utgör också prioriterade frågor inom enskilda EU-medlemsstaters utrikespolitik, på såväl central som regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

5.

Vi understryker vikten av två initiativ, nämligen det östliga partnerskapet och unionen för Medelhavsområdet. De är uttryck för EGP:s regionala dimension och är inte bara en del av EU:s tematiska politik, utan utgör också prioriterade frågor inom enskilda EU-medlemsstaters utrikespolitik, på såväl central som regional och lokal nivå.

| 6. | Vi uppmanar myndigheterna under den nationella nivån att delta mer aktivt och i högre grad engagera sig i genomförandet av grannskapspolitiken. Regionkommitténs inrättande av två parallella plattformar för dialog och samarbete, nämligen församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) och konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap), ger möjlighet att vidareutveckla denna dimension av EGP genom konkret samarbete och direkt dialog på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

6.

Vi uppmanar myndigheterna under den nationella nivån att delta mer aktivt och i högre grad engagera sig i genomförandet av grannskapspolitiken. Regionkommitténs inrättande av två parallella plattformar för dialog och samarbete, nämligen församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) och konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap), ger möjlighet att vidareutveckla denna dimension av EGP genom konkret samarbete och direkt dialog på lokal och regional nivå.

| 7. | Vi uppskattar de insatser som Europeiska unionen har gjort för att stödja den konstitutionella och ekonomiska reformprocessen genom att tillhandahålla lämpligt ekonomiskt och tekniskt stöd till partnerländerna inom grannskapspolitiken. Detta stöd måste dock förenklas och organiseras ytterligare. En ökning av EU:s bistånd till grannländerna bör vara beroende av framsteg vad gäller konstitutionella förändringar, demokratisering, respekt för rättsstatsprincipen och jämställdhet mellan könen. Dessa framsteg framstår som än mer brådskande till följd av de tragiska händelserna under den senaste tiden och måste genomföras med full respekt för de mänskliga rättigheterna och så att de berörda länderna beviljar fullständigt medborgarskap till medborgare från alla religiösa och etniska minoriteter. |
| --- | --- |

7.

Vi uppskattar de insatser som Europeiska unionen har gjort för att stödja den konstitutionella och ekonomiska reformprocessen genom att tillhandahålla lämpligt ekonomiskt och tekniskt stöd till partnerländerna inom grannskapspolitiken. Detta stöd måste dock förenklas och organiseras ytterligare. En ökning av EU:s bistånd till grannländerna bör vara beroende av framsteg vad gäller konstitutionella förändringar, demokratisering, respekt för rättsstatsprincipen och jämställdhet mellan könen. Dessa framsteg framstår som än mer brådskande till följd av de tragiska händelserna under den senaste tiden och måste genomföras med full respekt för de mänskliga rättigheterna och så att de berörda länderna beviljar fullständigt medborgarskap till medborgare från alla religiösa och etniska minoriteter.

| 8. | Vi framhåller den lokala och regionala nivåns grundläggande roll när det gäller att sörja för korrekta prognoser, planering, genomförande och uppföljning av stödprogram och stödinstrument, och menar dessutom att man bör underlätta de regionala och lokala myndigheternas tillgång till finansiering och förenkla mekanismerna och förfarandena för detta ändamål. |
| --- | --- |

8.

Vi framhåller den lokala och regionala nivåns grundläggande roll när det gäller att sörja för korrekta prognoser, planering, genomförande och uppföljning av stödprogram och stödinstrument, och menar dessutom att man bör underlätta de regionala och lokala myndigheternas tillgång till finansiering och förenkla mekanismerna och förfarandena för detta ändamål.

| 9. | Vi understryker behovet av att främja starka och demokratiska styresformer på nivåerna under den nationella, och noterar frågan om den lokala demokratin i partnerländerna, liksom problemen med de lokala och regionala myndigheternas funktionssätt. Vi ställer oss därför positiva till en decentraliseringsprocess, i synnerhet när det gäller skattedecentralisering, stöd till gräsrotsinitiativ, samt erkännande av de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att genomföra de erforderliga inhemska reformerna. |
| --- | --- |

9.

Vi understryker behovet av att främja starka och demokratiska styresformer på nivåerna under den nationella, och noterar frågan om den lokala demokratin i partnerländerna, liksom problemen med de lokala och regionala myndigheternas funktionssätt. Vi ställer oss därför positiva till en decentraliseringsprocess, i synnerhet när det gäller skattedecentralisering, stöd till gräsrotsinitiativ, samt erkännande av de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att genomföra de erforderliga inhemska reformerna.

Inledande kommentarer

| 10. | Regionkommittén betonar att 2013 präglades av stora förändringar i det område som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. Under det gångna året har den europeiska grannskapspolitiken, som syftar till att utveckla särskilda förbindelser mellan EU och de enskilda grannländerna för att öka säkerheten, välståndet och grannsämjan, uppnått vissa av målen, men har även drabbats av ett antal stora bakslag. Det är nödvändigt med en kritisk granskning av EGP i dess helhet för att bedöma om politiken är lämplig i sin nuvarande form. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén betonar att 2013 präglades av stora förändringar i det område som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. Under det gångna året har den europeiska grannskapspolitiken, som syftar till att utveckla särskilda förbindelser mellan EU och de enskilda grannländerna för att öka säkerheten, välståndet och grannsämjan, uppnått vissa av målen, men har även drabbats av ett antal stora bakslag. Det är nödvändigt med en kritisk granskning av EGP i dess helhet för att bedöma om politiken är lämplig i sin nuvarande form.

| 11. | Positivt var att den komplexa övergången till demokrati i vissa länder i det södra grannskapet såsom Tunisien och Marocko samt till viss del Egypten påskyndades. Dessutom godkändes i november 2013 associeringsavtal (med avsnitt om djupgående och omfattande frihandelsområden) med två länder i det östra grannskapet, nämligen Georgien och Moldavien, och därefter 2014 med Ukraina. De två förstnämnda ländernas undertecknande av dessa avtal innebar att de utdragna förhandlingarna slutfördes och att en grund lades för utarbetandet av en tidsplan för genomförande av åtagandena i avtalen. |
| --- | --- |

11.

Positivt var att den komplexa övergången till demokrati i vissa länder i det södra grannskapet såsom Tunisien och Marocko samt till viss del Egypten påskyndades. Dessutom godkändes i november 2013 associeringsavtal (med avsnitt om djupgående och omfattande frihandelsområden) med två länder i det östra grannskapet, nämligen Georgien och Moldavien, och därefter 2014 med Ukraina. De två förstnämnda ländernas undertecknande av dessa avtal innebar att de utdragna förhandlingarna slutfördes och att en grund lades för utarbetandet av en tidsplan för genomförande av åtagandena i avtalen.

| 12. | ReK konstaterar emellertid att 2013 också var en tid av betydande politisk turbulens och ekonomisk kris i många länder inom den europeiska grannskapspolitiken. Säkerhetshoten på såväl nationell som regional nivå (både i de södra och i de östra EGP-länderna) har blivit fler. De dramatiska händelserna i Ukraina, inbördeskriget i Syrien och upptrappningen av konflikten mellan Israel och Palestina har gjort det ännu svårare att skapa en konsekvent europeisk politik för att främja stabilitet med en stark lokal och regional dimension. |
| --- | --- |

12.

ReK konstaterar emellertid att 2013 också var en tid av betydande politisk turbulens och ekonomisk kris i många länder inom den europeiska grannskapspolitiken. Säkerhetshoten på såväl nationell som regional nivå (både i de södra och i de östra EGP-länderna) har blivit fler. De dramatiska händelserna i Ukraina, inbördeskriget i Syrien och upptrappningen av konflikten mellan Israel och Palestina har gjort det ännu svårare att skapa en konsekvent europeisk politik för att främja stabilitet med en stark lokal och regional dimension.

| 13. | ReK efterlyser lämpliga åtgärder för att hjälpa lokala myndigheter att hantera de humanitära kriserna, särskilt inflödet av flyktingar som orsakas av instabiliteten i många EGP-länder, för närvarande i synnerhet Syrien och Ukraina. Särskilt i Medelhavsområdet kräver migrationsströmmarna en långsiktig och övergripande strategi med aktivt deltagande av alla medlemsstater, däribland regionala och lokala myndigheter, och inte bara av dem som har ett intresse i denna fråga av geografiska skäl. Länder, regioner och lokala myndigheter i områden som befinner sig vid EU:s yttre gränser bör få lämpligt stöd för kontrollen av de yttre gränserna och hanteringen av krissituationer, även hälsokriser, som beror på invandring. |
| --- | --- |

13.

ReK efterlyser lämpliga åtgärder för att hjälpa lokala myndigheter att hantera de humanitära kriserna, särskilt inflödet av flyktingar som orsakas av instabiliteten i många EGP-länder, för närvarande i synnerhet Syrien och Ukraina. Särskilt i Medelhavsområdet kräver migrationsströmmarna en långsiktig och övergripande strategi med aktivt deltagande av alla medlemsstater, däribland regionala och lokala myndigheter, och inte bara av dem som har ett intresse i denna fråga av geografiska skäl. Länder, regioner och lokala myndigheter i områden som befinner sig vid EU:s yttre gränser bör få lämpligt stöd för kontrollen av de yttre gränserna och hanteringen av krissituationer, även hälsokriser, som beror på invandring.

| 14. | Kommittén konstaterar att det finns stora skillnader mellan EGP-länderna när det gäller tidsplanerna för nödvändiga politiska, sociala och ekonomiska reformer och den politiska viljan att genomföra dem. Initiativen inom EGP bör därför anpassas till regeringarnas verkliga beredvillighet att förändra och fördjupa förbindelserna med EU, liksom deras vilja att främja reformer och vinna allmänhetens stöd. De lokala och regionala myndigheterna spelar en central roll i detta avseende men är ofta beroende av de nationella regeringarna. De bör dock ändå betraktas som viktiga samtalspartner. |
| --- | --- |

14.

Kommittén konstaterar att det finns stora skillnader mellan EGP-länderna när det gäller tidsplanerna för nödvändiga politiska, sociala och ekonomiska reformer och den politiska viljan att genomföra dem. Initiativen inom EGP bör därför anpassas till regeringarnas verkliga beredvillighet att förändra och fördjupa förbindelserna med EU, liksom deras vilja att främja reformer och vinna allmänhetens stöd. De lokala och regionala myndigheterna spelar en central roll i detta avseende men är ofta beroende av de nationella regeringarna. De bör dock ändå betraktas som viktiga samtalspartner.

| 15. | Vi håller med om att det är mycket viktigt för EU att demokratin byggs upp i partnerländerna. Demokratisering och decentralisering är en förutsättning för ekonomisk och social utveckling och har grundläggande betydelse för övergångsprocessen i de östliga partnerskapsländerna och i Medelhavsområdet. Den europeiska grannskapspolitiken är ett utmärkt initiativ till stöd för dessa processer, och Corleap och Arlem är relevanta plattformar för att främja partnerskap och öppenhet i demokratiseringsprocessen och uppbyggnaden av det civila samhället. |
| --- | --- |

15.

Vi håller med om att det är mycket viktigt för EU att demokratin byggs upp i partnerländerna. Demokratisering och decentralisering är en förutsättning för ekonomisk och social utveckling och har grundläggande betydelse för övergångsprocessen i de östliga partnerskapsländerna och i Medelhavsområdet. Den europeiska grannskapspolitiken är ett utmärkt initiativ till stöd för dessa processer, och Corleap och Arlem är relevanta plattformar för att främja partnerskap och öppenhet i demokratiseringsprocessen och uppbyggnaden av det civila samhället.

| 16. | Vi ställer oss helt bakom idén i det gemensamma meddelandet att EGP bör förbli ett attraktivt samarbetsinitiativ och bidra till att tillgodose partnerländernas behov. EU bör därför vara en strategisk partner för EGP-länderna och stödja dem i deras ekonomiska utveckling samt i deras strävan efter bättre styrelseformer, samtidigt som deras suveränitet respekteras. |
| --- | --- |

16.

Vi ställer oss helt bakom idén i det gemensamma meddelandet att EGP bör förbli ett attraktivt samarbetsinitiativ och bidra till att tillgodose partnerländernas behov. EU bör därför vara en strategisk partner för EGP-länderna och stödja dem i deras ekonomiska utveckling samt i deras strävan efter bättre styrelseformer, samtidigt som deras suveränitet respekteras.

| 17. | Vi påminner om att en framtida anslutning till EU är ett av de främsta incitament som EU förfogar över för att förmå partnerländerna att genomföra reformer. Det är därför mycket viktigt att detta instrument används på ett lämpligt, öppet och realistiskt sätt beroende på det berörda landets specifika situation. |
| --- | --- |

17.

Vi påminner om att en framtida anslutning till EU är ett av de främsta incitament som EU förfogar över för att förmå partnerländerna att genomföra reformer. Det är därför mycket viktigt att detta instrument används på ett lämpligt, öppet och realistiskt sätt beroende på det berörda landets specifika situation.

| 18. | Vi påminner om att de lokala och regionala myndigheterna har en nyckelroll för att främja och utforma de demokratiska processerna. De är strategiska partner när det gäller att skapa goda styrelseformer och uppnå positiva resultat på utvecklingsområdet, och de är viktiga aktörer i EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

18.

Vi påminner om att de lokala och regionala myndigheterna har en nyckelroll för att främja och utforma de demokratiska processerna. De är strategiska partner när det gäller att skapa goda styrelseformer och uppnå positiva resultat på utvecklingsområdet, och de är viktiga aktörer i EU:s utrikespolitik.

| 19. | ReK understryker samtidigt att det är nödvändigt att utvärdera genomförandet av grannskapspolitiken i framtiden, även i fråga om de lokala och regionala myndigheternas och deras företrädares deltagande på överstatlig nivå, något som saknas i det aktuella meddelandet. |
| --- | --- |

19.

ReK understryker samtidigt att det är nödvändigt att utvärdera genomförandet av grannskapspolitiken i framtiden, även i fråga om de lokala och regionala myndigheternas och deras företrädares deltagande på överstatlig nivå, något som saknas i det aktuella meddelandet.

Övergripande, effektiva och ömsesidiga förbindelser på flera nivåer

| 20. | Regionkommittén framhåller att det är nödvändigt att berika den bilaterala grannskapspolitiken med regionala och multilaterala samarbetsinitiativ med hjälp av mekanismer som främjar samverkan mellan EU och grannländerna, men även mellan enskilda länder, genom att man förbättrar och utökar samarbetsmöjligheterna inom ramen för de EU-initiativ som redan finns, mellan regioner och nätverk av europeiska regioner inom och utanför EU. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén framhåller att det är nödvändigt att berika den bilaterala grannskapspolitiken med regionala och multilaterala samarbetsinitiativ med hjälp av mekanismer som främjar samverkan mellan EU och grannländerna, men även mellan enskilda länder, genom att man förbättrar och utökar samarbetsmöjligheterna inom ramen för de EU-initiativ som redan finns, mellan regioner och nätverk av europeiska regioner inom och utanför EU.

| 21. | Vi konstaterar att den europeiska grannskapspolitiken är ett interaktivt initiativ och att ett effektivt genomförande av den kräver att samtliga berörda aktörer engageras och samarbetar på olika förvaltningsnivåer. Endast när EGP-länderna är redo att genomföra interna reformer får de möjlighet att samarbeta effektivt med EU och kan då räkna med politiskt stöd, omfattande handelsavtal, åtgärder för liberalisering av viseringsbestämmelserna, samt tekniskt och ekonomiskt bistånd. |
| --- | --- |

21.

Vi konstaterar att den europeiska grannskapspolitiken är ett interaktivt initiativ och att ett effektivt genomförande av den kräver att samtliga berörda aktörer engageras och samarbetar på olika förvaltningsnivåer. Endast när EGP-länderna är redo att genomföra interna reformer får de möjlighet att samarbeta effektivt med EU och kan då räkna med politiskt stöd, omfattande handelsavtal, åtgärder för liberalisering av viseringsbestämmelserna, samt tekniskt och ekonomiskt bistånd.

| 22. | Variationsrikedomen när det gäller att genomföra reformer i grannskapsländerna och bygga upp tätare förbindelser med EU, samt de många olika utmaningar som enskilda EGP-länder nyligen ställts inför, har för EU:s del medfört ett behov av en målinriktad, skräddarsydd strategi för den europeiska grannskapspolitiken, inte bara i dess geografiska (södra och östra) dimension utan särskilt när det gäller förväntningar, möjligheter och uppgifter för enskilda partnerländer. |
| --- | --- |

22.

Variationsrikedomen när det gäller att genomföra reformer i grannskapsländerna och bygga upp tätare förbindelser med EU, samt de många olika utmaningar som enskilda EGP-länder nyligen ställts inför, har för EU:s del medfört ett behov av en målinriktad, skräddarsydd strategi för den europeiska grannskapspolitiken, inte bara i dess geografiska (södra och östra) dimension utan särskilt när det gäller förväntningar, möjligheter och uppgifter för enskilda partnerländer.

| 23. | Vi håller med om att EU bör investera i sektoriella, tematiskt strukturerade finansiella instrument. Ett sådant tillvägagångssätt kommer att främja bredare utbyte av god praxis och utformningen av utvecklingsstrategier på utvalda prioriterade politikområden, t.ex. reform av den offentliga förvaltningen, skattedecentralisering och territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

23.

Vi håller med om att EU bör investera i sektoriella, tematiskt strukturerade finansiella instrument. Ett sådant tillvägagångssätt kommer att främja bredare utbyte av god praxis och utformningen av utvecklingsstrategier på utvalda prioriterade politikområden, t.ex. reform av den offentliga förvaltningen, skattedecentralisering och territoriellt samarbete.

| 24. | Vi vill betona vikten av att understödja strävan efter fördjupad demokrati och politiska reformer i partnerländerna. Det råder inga tvivel om att en grannskapspolitik som genomförs i och av regionerna kan vara ett effektivt instrument för att främja EU:s grundläggande värderingar, nämligen respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

24.

Vi vill betona vikten av att understödja strävan efter fördjupad demokrati och politiska reformer i partnerländerna. Det råder inga tvivel om att en grannskapspolitik som genomförs i och av regionerna kan vara ett effektivt instrument för att främja EU:s grundläggande värderingar, nämligen respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive minoriteters rättigheter.

| 25. | ReK anser att särskild uppmärksamhet ska riktas mot betydelsen av och fördelarna med att de lokala och regionala myndigheterna deltar i EU:s och EGP-ländernas konkreta samarbetsprojekt. Om de angivna målen ska kunna uppnås beror nämligen till stor del på den regionala utvecklingsnivån och på de enskilda ländernas förmåga till effektiv förvaltning på central, regional och lokal myndighetsnivå. |
| --- | --- |

25.

ReK anser att särskild uppmärksamhet ska riktas mot betydelsen av och fördelarna med att de lokala och regionala myndigheterna deltar i EU:s och EGP-ländernas konkreta samarbetsprojekt. Om de angivna målen ska kunna uppnås beror nämligen till stor del på den regionala utvecklingsnivån och på de enskilda ländernas förmåga till effektiv förvaltning på central, regional och lokal myndighetsnivå.

| 26. | Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta ReK:s och dess ledamöters rekommendationer och erfarenheter till stöd för ekonomiska och politiska förändringar i partnerländerna och effektivare samarbete på alla myndighetsnivåer. |
| --- | --- |

26.

Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta ReK:s och dess ledamöters rekommendationer och erfarenheter till stöd för ekonomiska och politiska förändringar i partnerländerna och effektivare samarbete på alla myndighetsnivåer.

| 27. | Det faktum att de enskilda ländernas utrikespolitik har flera nivåer är heller inte utan betydelse. Den grundläggande utmaningen i detta hänseende är att skapa synergieffekter mellan den nationella dimensionen och den regionala och lokala dimensionen i de olika ländernas utrikespolitik. I det avseendet är Corleap och Arlem idealiska forum för att fastställa behoven och utbyta erfarenheter. |
| --- | --- |

27.

Det faktum att de enskilda ländernas utrikespolitik har flera nivåer är heller inte utan betydelse. Den grundläggande utmaningen i detta hänseende är att skapa synergieffekter mellan den nationella dimensionen och den regionala och lokala dimensionen i de olika ländernas utrikespolitik. I det avseendet är Corleap och Arlem idealiska forum för att fastställa behoven och utbyta erfarenheter.

Effektivare åtgärder och samordning av samarbetet på olika myndighetsnivåer

| 28. | Vi vill framhålla att de regionala och lokala myndigheterna genom sina internationella kontakter och sitt aktiva deltagande i ekonomin ser till att ett av de grundläggande målen för den europeiska integrationen uppnås, nämligen att främja den socioekonomiska utvecklingen. Med tanke på detta bör de regionala och lokala myndigheterna delta i planeringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av EGP, särskilt på de områden där de har direkt behörighet och erfarenhet. |
| --- | --- |

28.

Vi vill framhålla att de regionala och lokala myndigheterna genom sina internationella kontakter och sitt aktiva deltagande i ekonomin ser till att ett av de grundläggande målen för den europeiska integrationen uppnås, nämligen att främja den socioekonomiska utvecklingen. Med tanke på detta bör de regionala och lokala myndigheterna delta i planeringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av EGP, särskilt på de områden där de har direkt behörighet och erfarenhet.

| 29. | Kommittén är medveten om att utveckling av den institutionella och administrativa kapaciteten har grundläggande betydelse för de flesta av EGP-länderna. En viktig del av denna politiska dimension rör just de lokala och regionala myndigheterna. ReK och de lokala och regionala myndigheterna bör därför spela en aktiv roll i utformningen och genomförandet av de s.k. övergripande programmen för institutionsuppbyggnad, som lanserades av kommissionen och medlemsstaterna i syfte att förstärka den institutionella och administrativa kapaciteten i de östliga partnerländerna. |
| --- | --- |

29.

Kommittén är medveten om att utveckling av den institutionella och administrativa kapaciteten har grundläggande betydelse för de flesta av EGP-länderna. En viktig del av denna politiska dimension rör just de lokala och regionala myndigheterna. ReK och de lokala och regionala myndigheterna bör därför spela en aktiv roll i utformningen och genomförandet av de s.k. övergripande programmen för institutionsuppbyggnad, som lanserades av kommissionen och medlemsstaterna i syfte att förstärka den institutionella och administrativa kapaciteten i de östliga partnerländerna.

| 30. | Vi uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att jämsides med centralregeringarna delta i utarbetande och genomförande av associeringsavtal, strategidokument och handlingsplaner som är föremål för överenskommelser mellan EU och partnerländerna. |
| --- | --- |

30.

Vi uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att jämsides med centralregeringarna delta i utarbetande och genomförande av associeringsavtal, strategidokument och handlingsplaner som är föremål för överenskommelser mellan EU och partnerländerna.

| 31. | ReK betonar vikten av väl samordnade gräsrotsinitiativ och av stöd till samarbetet mellan de lokala och regionala myndigheterna i partnerländerna och i EU, vilket bidrar till att främja uppbyggnaden av lokala demokratiska strukturer och av det civila samhället. |
| --- | --- |

31.

ReK betonar vikten av väl samordnade gräsrotsinitiativ och av stöd till samarbetet mellan de lokala och regionala myndigheterna i partnerländerna och i EU, vilket bidrar till att främja uppbyggnaden av lokala demokratiska strukturer och av det civila samhället.

| 32. | Vi anser det lämpligt att stödja initiativ på områden som är av praktiskt intresse för städerna och regionerna i EGP-länderna, och som kan genomföras av de lokala och regionala myndigheterna, t.ex. samarbete mellan partnerstäder, gränsöverskridande, kulturellt och ekonomiskt samarbete osv. |
| --- | --- |

32.

Vi anser det lämpligt att stödja initiativ på områden som är av praktiskt intresse för städerna och regionerna i EGP-länderna, och som kan genomföras av de lokala och regionala myndigheterna, t.ex. samarbete mellan partnerstäder, gränsöverskridande, kulturellt och ekonomiskt samarbete osv.

| 33. | Vi anser att de demokratiska reformerna av den centrala förvaltningen bör kompletteras med insatser på regional och lokal nivå. Detta är väsentligt med tanke på den institutionella kapacitetsuppbyggnaden och på genomförandet av olika avtal med EU, t.ex. associeringsavtal och inrättande av djupgående och omfattande frihandelsområden. |
| --- | --- |

33.

Vi anser att de demokratiska reformerna av den centrala förvaltningen bör kompletteras med insatser på regional och lokal nivå. Detta är väsentligt med tanke på den institutionella kapacitetsuppbyggnaden och på genomförandet av olika avtal med EU, t.ex. associeringsavtal och inrättande av djupgående och omfattande frihandelsområden.

| 34. | ReK understryker att regional utveckling i partnerländerna bör vara ett centralt mål för EU:s fonder, med tydligt definierade kriterier för deras användning baserade på utformning och antagande av regionala utvecklingsstrategier, konkreta mål och resultat, tillsammans med lämplig representation från de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhället i organ som utövar tillsyn över hur dessa medel används. |
| --- | --- |

34.

ReK understryker att regional utveckling i partnerländerna bör vara ett centralt mål för EU:s fonder, med tydligt definierade kriterier för deras användning baserade på utformning och antagande av regionala utvecklingsstrategier, konkreta mål och resultat, tillsammans med lämplig representation från de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhället i organ som utövar tillsyn över hur dessa medel används.

| 35. | Vi anser att det i båda EGP-dimensionerna ska införas lämpliga mekanismer för att uppmuntra direktdialog, informationsutbyte och överföring av know-how till gagn för den regionala och lokala nivån i EGP-länderna (t.ex. i linje med det befintliga programmet för kommunal förvaltning). |
| --- | --- |

35.

Vi anser att det i båda EGP-dimensionerna ska införas lämpliga mekanismer för att uppmuntra direktdialog, informationsutbyte och överföring av know-how till gagn för den regionala och lokala nivån i EGP-länderna (t.ex. i linje med det befintliga programmet för kommunal förvaltning).

| 36. | Vi efterlyser en mer effektiv användning av stödinstrumenten, t.ex. partnersamverkan och Taiex, mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU och deras motsvarigheter i EGP-länderna för att stödja EGP-länderna i utvecklingen av effektiva och moderna administrativa strukturer. Detta kan exempelvis ske genom ett nära samarbete mellan förvaltningarna, där utbyte av tjänstemän mellan medlemsstatens och EGP-landets offentliga förvaltning ingår som en grundläggande aspekt. EU:s regioner skulle också kunna stärka sin roll när det gäller att stödja potentiella deltagare i EU-program under perioden 2014–2020 som är inriktade på tredjeländer, såsom IPA II (föranslutningsinstrumentet), delen ”Internationella förbindelser” under Horisont 2020, samt EU-program där medlemsländer och tredjeländer deltar, vilket under perioden 2007–2013 var fallet med programmet ENPI CBC MED, som fortsätter att finansiera gränsöverskridande samarbete även under perioden 2014–2020 inom ramen för programmet ENI CBC MED. |
| --- | --- |

36.

Vi efterlyser en mer effektiv användning av stödinstrumenten, t.ex. partnersamverkan och Taiex, mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU och deras motsvarigheter i EGP-länderna för att stödja EGP-länderna i utvecklingen av effektiva och moderna administrativa strukturer. Detta kan exempelvis ske genom ett nära samarbete mellan förvaltningarna, där utbyte av tjänstemän mellan medlemsstatens och EGP-landets offentliga förvaltning ingår som en grundläggande aspekt. EU:s regioner skulle också kunna stärka sin roll när det gäller att stödja potentiella deltagare i EU-program under perioden 2014–2020 som är inriktade på tredjeländer, såsom IPA II (föranslutningsinstrumentet), delen ”Internationella förbindelser” under Horisont 2020, samt EU-program där medlemsländer och tredjeländer deltar, vilket under perioden 2007–2013 var fallet med programmet ENPI CBC MED, som fortsätter att finansiera gränsöverskridande samarbete även under perioden 2014–2020 inom ramen för programmet ENI CBC MED.

Förstärkning av Regionkommitténs roll

| 37. | Vi är övertygade om att ökad medverkan från ReK:s sida i arbetet med de tematiska plattformarna kommer att göra det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att genomföra effektivare insatser med bättre resultat. ReK spelar nämligen en viktig roll i detta avseende genom att komplettera och stödja beslut som fattas av Corleap och Arlem. |
| --- | --- |

37.

Vi är övertygade om att ökad medverkan från ReK:s sida i arbetet med de tematiska plattformarna kommer att göra det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att genomföra effektivare insatser med bättre resultat. ReK spelar nämligen en viktig roll i detta avseende genom att komplettera och stödja beslut som fattas av Corleap och Arlem.

| 38. | ReK framhåller sin vilja att ge kommissionen och dess avdelningar råd när det gäller utformningen av kriterierna för finansiellt stöd från EU och förfarandena för ansökan om sådant stöd, för att göra detta tillgängligt och ändamålsenligt för de lokala och regionala myndigheterna i länderna inom den europeiska grannskapspolitiken. I dessa kriterier får man dock inte bortse från behovet av att de lokala myndigheterna i EGP-länderna tar ett större ansvar för organisation och resultat. |
| --- | --- |

38.

ReK framhåller sin vilja att ge kommissionen och dess avdelningar råd när det gäller utformningen av kriterierna för finansiellt stöd från EU och förfarandena för ansökan om sådant stöd, för att göra detta tillgängligt och ändamålsenligt för de lokala och regionala myndigheterna i länderna inom den europeiska grannskapspolitiken. I dessa kriterier får man dock inte bortse från behovet av att de lokala myndigheterna i EGP-länderna tar ett större ansvar för organisation och resultat.

Adekvat kommunikation, informationsflöde och erfarenhetsutbyte

| 39. | Regionkommittén anser att EU:s insatser för att skapa varaktiga politiska och administrativa strukturer också bör omfatta utbildningsprogram (studier på plats och distansstudier) för företrädare för regionala och lokala förvaltningar, i syfte att förbättra yrkeskvalifikationerna och färdigheterna och uppnå en effektiv användning av stödmedlen. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén anser att EU:s insatser för att skapa varaktiga politiska och administrativa strukturer också bör omfatta utbildningsprogram (studier på plats och distansstudier) för företrädare för regionala och lokala förvaltningar, i syfte att förbättra yrkeskvalifikationerna och färdigheterna och uppnå en effektiv användning av stödmedlen.

| 40. | Vi påminner om de redan pågående projekten inom ReK för övervakning och utvärdering av decentraliseringen av befogenheter i grannländerna. Dessa verktyg, som omfattar en elektronisk plattform, skulle i framtiden kunna bli inte bara en källa till information utan också en grund för utarbetande av nya eller förändrade riktlinjer. |
| --- | --- |

40.

Vi påminner om de redan pågående projekten inom ReK för övervakning och utvärdering av decentraliseringen av befogenheter i grannländerna. Dessa verktyg, som omfattar en elektronisk plattform, skulle i framtiden kunna bli inte bara en källa till information utan också en grund för utarbetande av nya eller förändrade riktlinjer.

| 41. | Vi anser att information om tillgängliga stödprogram och förfaranden för ansökan om ekonomiskt stöd från unionen bör nå ut till alla berörda aktörer i EGP-länderna. De lokala och regionala myndigheterna bör i sin tur överlämna information till adekvata nationella och överstatliga organ om sina utbildningsbehov och om andra åtgärder som behövs för att främja ”god förvaltning” på regional och lokal nivå. Effektiv kommunikation och dialog mellan partnerna bör vara den viktigaste länken i den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

41.

Vi anser att information om tillgängliga stödprogram och förfaranden för ansökan om ekonomiskt stöd från unionen bör nå ut till alla berörda aktörer i EGP-länderna. De lokala och regionala myndigheterna bör i sin tur överlämna information till adekvata nationella och överstatliga organ om sina utbildningsbehov och om andra åtgärder som behövs för att främja ”god förvaltning” på regional och lokal nivå. Effektiv kommunikation och dialog mellan partnerna bör vara den viktigaste länken i den europeiska grannskapspolitiken.

| 42. | ReK rekommenderar att man utarbetar en handbok i elektroniskt format om de länder som omfattas av EGP och tillgängliga finansiella instrument med webbsidan ”Inforegio” om regionalpolitik som förebild. Den skulle rikta sig till och vara tillgänglig för de lokala och regionala myndigheterna i EGP-länderna. På så sätt skulle de lokala och regionala myndigheterna i både EU och partnerländerna få tydlig och aktuell information. |
| --- | --- |

42.

ReK rekommenderar att man utarbetar en handbok i elektroniskt format om de länder som omfattas av EGP och tillgängliga finansiella instrument med webbsidan ”Inforegio” om regionalpolitik som förebild. Den skulle rikta sig till och vara tillgänglig för de lokala och regionala myndigheterna i EGP-länderna. På så sätt skulle de lokala och regionala myndigheterna i både EU och partnerländerna få tydlig och aktuell information.

| 43. | Regionkommittén uppmanar slutligen Europeiska utrikestjänsten att utse kontaktpersoner i varje EU-representation i EGP-länderna. Å ena sidan skulle dessa kunna ge information till värdländernas decentraliserade organisationer och lokala och regionala myndigheter om planerade och pågående projekt på nivåer under den statliga och å andra sidan förmedla information från ReK till aktörer i EGP-länderna. |
| --- | --- |

43.

Regionkommittén uppmanar slutligen Europeiska utrikestjänsten att utse kontaktpersoner i varje EU-representation i EGP-länderna. Å ena sidan skulle dessa kunna ge information till värdländernas decentraliserade organisationer och lokala och regionala myndigheter om planerade och pågående projekt på nivåer under den statliga och å andra sidan förmedla information från ReK till aktörer i EGP-länderna.

Bryssel den 3 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/50

---

Yttrande från Regionkommittén – ”EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar”

(2015/C 019/11)

| Föredragande | Pavel Branda (CZ–ECR), vice borgmästare i Rádlo |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande om EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar
  COM(2013) 882 final |

Föredragande

Pavel Branda (CZ–ECR), vice borgmästare i Rádlo

Referensdokument

Meddelande om EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar

COM(2013) 882 final

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Regional och lokal betydelse

| 1. | Omstruktureringar och strukturella förändringar betraktas i allmänhet som en del av den naturliga ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

1.

Omstruktureringar och strukturella förändringar betraktas i allmänhet som en del av den naturliga ekonomiska utvecklingen.

| 2. | Effekterna av omstruktureringarna är mycket kännbara på regional nivå. De kan påverka regionernas strukturella utveckling och deras konkurrensförmåga på både medellång och lång sikt. Det krävs därför regionala strategier (en decentraliserad politik som är anpassad till lokala behov och där viktiga partner involveras i genomförandet) (1). |
| --- | --- |

2.

Effekterna av omstruktureringarna är mycket kännbara på regional nivå. De kan påverka regionernas strukturella utveckling och deras konkurrensförmåga på både medellång och lång sikt. Det krävs därför regionala strategier (en decentraliserad politik som är anpassad till lokala behov och där viktiga partner involveras i genomförandet) (1).

| 3. | ReK påminner om att omstruktureringar särskilt kraftfullt påverkar de mindre utvecklade regionerna, som ofta har en industrisektor som är mindre konkurrenskraftig och innovativ samt höga arbetslöshetsnivåer, och därför är det nödvändigt att särskilt uppmärksamma denna typ av regioner. |
| --- | --- |

3.

ReK påminner om att omstruktureringar särskilt kraftfullt påverkar de mindre utvecklade regionerna, som ofta har en industrisektor som är mindre konkurrenskraftig och innovativ samt höga arbetslöshetsnivåer, och därför är det nödvändigt att särskilt uppmärksamma denna typ av regioner.

En strategi som samlar alla viktiga partner

| 4. | Kommittén ställer sig därför positiv till att man i kvalitetskriterierna erkänner alla berörda partner, inbegripet de regionala myndigheternas, gemensamma ansvar. Problematiken berör dock också de lokala myndigheterna, framför allt de större städerna, som har den största koncentrationen av arbetsgivare och spelar en avgörande roll för den ekonomiska situationen i mindre tätorter i sina upptagningsområden. |
| --- | --- |

4.

Kommittén ställer sig därför positiv till att man i kvalitetskriterierna erkänner alla berörda partner, inbegripet de regionala myndigheternas, gemensamma ansvar. Problematiken berör dock också de lokala myndigheterna, framför allt de större städerna, som har den största koncentrationen av arbetsgivare och spelar en avgörande roll för den ekonomiska situationen i mindre tätorter i sina upptagningsområden.

| 5. | En gemensam förvaltning är en grundläggande förutsättning för att de föreslagna strategierna ska lyckas. Stöd för att stärka partnerskapen mellan alla viktiga aktörer bör ges också från EU. De nationella, regionala och lokala myndigheternas samordnande roll är också av avgörande betydelse, med tanke på att arbetstagare och arbetsgivare ofta har olika syn på omstruktureringar. |
| --- | --- |

5.

En gemensam förvaltning är en grundläggande förutsättning för att de föreslagna strategierna ska lyckas. Stöd för att stärka partnerskapen mellan alla viktiga aktörer bör ges också från EU. De nationella, regionala och lokala myndigheternas samordnande roll är också av avgörande betydelse, med tanke på att arbetstagare och arbetsgivare ofta har olika syn på omstruktureringar.

Koppling till målen i Europa 2020-strategin

| 6. | För att genomförandet av Europa 2020-strategin ska lyckas är det i den socioekonomiska situation som råder absolut nödvändigt att framför allt rikta in sig på ökad sysselsättning (att skapa och bevara arbetstillfällen). |
| --- | --- |

6.

För att genomförandet av Europa 2020-strategin ska lyckas är det i den socioekonomiska situation som råder absolut nödvändigt att framför allt rikta in sig på ökad sysselsättning (att skapa och bevara arbetstillfällen).

Inriktning på planering för förändringar (inre marknaden/nödvändiga färdigheter)

| 7. | Kommittén lägger stor vikt vid planeringen för förändringar och alla berörda parters förmåga att anpassa sig till dem. Fokus bör ligga på följande tre frågor:






  — | EU:s inre marknad bör fullbordas och sysselsättningen inom EU främjas. |
| --- | --- | --- |

7.

Kommittén lägger stor vikt vid planeringen för förändringar och alla berörda parters förmåga att anpassa sig till dem. Fokus bör ligga på följande tre frågor:

—

EU:s inre marknad bör fullbordas och sysselsättningen inom EU främjas.

| — | Arbetstagare, arbetssökande och mer allmänt alla ekonomiska aktörer måste få hjälp att förvärva och utveckla de färdigheter som behövs under hela arbetslivet (förmåga att föregripa förändringar, självutvärdering och kreativitet samt självständighet och företagaranda). |
| --- | --- |

—

Arbetstagare, arbetssökande och mer allmänt alla ekonomiska aktörer måste få hjälp att förvärva och utveckla de färdigheter som behövs under hela arbetslivet (förmåga att föregripa förändringar, självutvärdering och kreativitet samt självständighet och företagaranda).

| — | Man bör förbättra arbetsvillkoren eftersom otrygga anställningar och omstruktureringar kan bromsa konkurrenskraften. |
| --- | --- |

—

Man bör förbättra arbetsvillkoren eftersom otrygga anställningar och omstruktureringar kan bromsa konkurrenskraften.

EU:s roll

| 8. | Vi ställer oss positiva till kommissionens pågående initiativ, t.ex. Europeiskt centrum för övervakning av förändringar (EMCC) eller European Restructuring Monitor (ERM) (2), och föreslår att dessa förstärks ytterligare, t.ex. genom individuell rådgivning anpassad till de lokala och regionala myndigheterna i konkreta situationer. |
| --- | --- |

8.

Vi ställer oss positiva till kommissionens pågående initiativ, t.ex. Europeiskt centrum för övervakning av förändringar (EMCC) eller European Restructuring Monitor (ERM) (2), och föreslår att dessa förstärks ytterligare, t.ex. genom individuell rådgivning anpassad till de lokala och regionala myndigheterna i konkreta situationer.

| 9. | Kommittén ställer sig också positiv till att Eurofound har riktat in sin forskning på den effekt som omstruktureringarna får på regional nivå och att man under de senaste åren därmed har reagerat på ett effektivt sätt på informationsbristen på detta område. |
| --- | --- |

9.

Kommittén ställer sig också positiv till att Eurofound har riktat in sin forskning på den effekt som omstruktureringarna får på regional nivå och att man under de senaste åren därmed har reagerat på ett effektivt sätt på informationsbristen på detta område.

| 10. | ReK välkomnar att kommissionen i sitt meddelande förtecknar bästa praxis som man föreslår ska antas på frivillig basis. Vidare rekommenderar vi kommissionen att ta sig an Europaparlamentets och Regionkommitténs uppmaningar (3) om att se över regelverket om information till och samråd med arbetstagare när det handlar om att förutse och hantera omstruktureringar. Kommissionen tar själv upp de nuvarande bristerna i sitt meddelande. |
| --- | --- |

10.

ReK välkomnar att kommissionen i sitt meddelande förtecknar bästa praxis som man föreslår ska antas på frivillig basis. Vidare rekommenderar vi kommissionen att ta sig an Europaparlamentets och Regionkommitténs uppmaningar (3) om att se över regelverket om information till och samråd med arbetstagare när det handlar om att förutse och hantera omstruktureringar. Kommissionen tar själv upp de nuvarande bristerna i sitt meddelande.

| 11. | Vi föreslår att kommissionen vid bedömningen av kvalitetskriteriernas tillämpning samarbetar med alla berörda parter och i samband med detta också tar hänsyn till de förfaranden som redan finns eller överenskommelserna mellan partner i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

Vi föreslår att kommissionen vid bedömningen av kvalitetskriteriernas tillämpning samarbetar med alla berörda parter och i samband med detta också tar hänsyn till de förfaranden som redan finns eller överenskommelserna mellan partner i de enskilda medlemsstaterna.

Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

| 12. | Kommittén konstaterar att de kvalitetskriterier som kommissionen föreslår – en samling av rekommendationer och bästa praxis som kommissionen rekommenderar att man ska anta på frivillig basis – inte innehåller någon hänvisning till en specifik rättslig grund i fördragen och utgör ett rättsligt instrument i sitt eget slag som inte heller uttryckligen fastställs i fördragen. Kommissionens tillvägagångssätt gör det således omöjligt för Europaparlamentet att ta ställning på ett ändamålsenligt sätt. Med tanke på att kommissionens förslag omfattas av de befogenheter som delas mellan EU och medlemsstaterna när det gäller socialpolitik i enlighet med artiklarna 151 och 153 i EUF-fördraget och att utbyte av erfarenheter och exempel på bästa praxis på EU-nivå har ett tydligt mervärde verkar kommissionens förslag icke desto mindre vara förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

12.

Kommittén konstaterar att de kvalitetskriterier som kommissionen föreslår – en samling av rekommendationer och bästa praxis som kommissionen rekommenderar att man ska anta på frivillig basis – inte innehåller någon hänvisning till en specifik rättslig grund i fördragen och utgör ett rättsligt instrument i sitt eget slag som inte heller uttryckligen fastställs i fördragen. Kommissionens tillvägagångssätt gör det således omöjligt för Europaparlamentet att ta ställning på ett ändamålsenligt sätt. Med tanke på att kommissionens förslag omfattas av de befogenheter som delas mellan EU och medlemsstaterna när det gäller socialpolitik i enlighet med artiklarna 151 och 153 i EUF-fördraget och att utbyte av erfarenheter och exempel på bästa praxis på EU-nivå har ett tydligt mervärde verkar kommissionens förslag icke desto mindre vara förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

De lokala och regionala myndigheternas roll i planeringen för förändringar

Kartläggning av arbetstillfällen och färdigheter som efterfrågas

| 13. | ReK betonar de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att förutse vilka färdigheter som efterfrågas och att matcha dem med behoven på arbetsmarknaden (4) med hjälp av åtgärder inom framför allt utbildning och stöd till unga människors företagande. Medlemsstaterna bör vara medvetna om denna roll och ge de lokala och regionala myndigheterna de resurser som de behöver för att underlätta ungdomars övergång från utbildning till sysselsättning, eftersom särskilt de lokala och regionala myndigheterna ofta tillhandahåller tjänster på områdena utbildning och sysselsättning (5). |
| --- | --- |

13.

ReK betonar de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att förutse vilka färdigheter som efterfrågas och att matcha dem med behoven på arbetsmarknaden (4) med hjälp av åtgärder inom framför allt utbildning och stöd till unga människors företagande. Medlemsstaterna bör vara medvetna om denna roll och ge de lokala och regionala myndigheterna de resurser som de behöver för att underlätta ungdomars övergång från utbildning till sysselsättning, eftersom särskilt de lokala och regionala myndigheterna ofta tillhandahåller tjänster på områdena utbildning och sysselsättning (5).

Främja rörlighet

| 14. | Kommittén upprepar att bland annat arbetstagarnas rörlighet samt balansen mellan utbud och efterfrågan på den lokala arbetsmarknaden är av avgörande betydelse för en effektiv omstrukturering. Rörligheten hos arbetstagare bör främjas genom att man tillhandahåller individanpassad arbetsförmedling, praktiktjänstgöring och utbildningskurser så att arbetstagarna kan anpassa sina färdigheter till kraven på arbetsmarknaden (6). Det handlar framför allt om specifika grupper som drabbas av långtidsarbetslöshet (ungdomar, lågutbildade, äldre personer, invandrare och personer med funktionsnedsättningar). |
| --- | --- |

14.

Kommittén upprepar att bland annat arbetstagarnas rörlighet samt balansen mellan utbud och efterfrågan på den lokala arbetsmarknaden är av avgörande betydelse för en effektiv omstrukturering. Rörligheten hos arbetstagare bör främjas genom att man tillhandahåller individanpassad arbetsförmedling, praktiktjänstgöring och utbildningskurser så att arbetstagarna kan anpassa sina färdigheter till kraven på arbetsmarknaden (6). Det handlar framför allt om specifika grupper som drabbas av långtidsarbetslöshet (ungdomar, lågutbildade, äldre personer, invandrare och personer med funktionsnedsättningar).

| 15. | När det gäller gränsområden betonar ReK att man måste främja arbetskraftens faktiska gränsöverskridande rörlighet genom att undanröja hinder inom arbetsrätten och socialförsäkringssystemet (undanröja skattehinder och göra det möjligt att överföra såväl rättigheter till arbetslöshetsersättning som pensionsrättigheter) (7). De lokala och regionala myndigheterna kan också spela en viktig roll när det gäller att ge råd till pendlare med hjälp av Eurestjänster eller befintliga gränsöverskridande strukturer (8). |
| --- | --- |

15.

När det gäller gränsområden betonar ReK att man måste främja arbetskraftens faktiska gränsöverskridande rörlighet genom att undanröja hinder inom arbetsrätten och socialförsäkringssystemet (undanröja skattehinder och göra det möjligt att överföra såväl rättigheter till arbetslöshetsersättning som pensionsrättigheter) (7). De lokala och regionala myndigheterna kan också spela en viktig roll när det gäller att ge råd till pendlare med hjälp av Eurestjänster eller befintliga gränsöverskridande strukturer (8).

| 16. | Regionkommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna till ett närmare samarbete för informationsutbyte om arbetstillfällen på den lokala och regionala arbetsmarknaden. Gemensamma åtgärder för att öka enskilda personers rörlighet och för utbyte av information om arbetsmarknaden skulle kunna öka sysselsättningen inom yrkeskategorier som efterfrågas och där utbildning saknas på den lokala eller regionala arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna till ett närmare samarbete för informationsutbyte om arbetstillfällen på den lokala och regionala arbetsmarknaden. Gemensamma åtgärder för att öka enskilda personers rörlighet och för utbyte av information om arbetsmarknaden skulle kunna öka sysselsättningen inom yrkeskategorier som efterfrågas och där utbildning saknas på den lokala eller regionala arbetsmarknaden.

Främja ekonomisk anpassning på regional nivå

| 17. | ReK välkomnar kommissionens meddelande ”För en industriell renässans i Europa” (COM(2014) 14 final), som offentliggjordes i januari 2014, och uppmanar kommissionen att införliva planering för förändringar och hantering av omstruktureringar som aktiva åtgärder till stöd för en mer omfattande europeisk industripolitik. Strukturella förändringar påverkar industrin i regionerna och städerna. Därför måste varje debatt om strukturella förändringar också ta upp frågan om industripolitikens och regionalpolitikens roll vid förberedelserna inför strukturella förändringar. |
| --- | --- |

17.

ReK välkomnar kommissionens meddelande ”För en industriell renässans i Europa” (COM(2014) 14 final), som offentliggjordes i januari 2014, och uppmanar kommissionen att införliva planering för förändringar och hantering av omstruktureringar som aktiva åtgärder till stöd för en mer omfattande europeisk industripolitik. Strukturella förändringar påverkar industrin i regionerna och städerna. Därför måste varje debatt om strukturella förändringar också ta upp frågan om industripolitikens och regionalpolitikens roll vid förberedelserna inför strukturella förändringar.

| 18. | ReK betonar de lokala och regionala myndigheternas roll i användningen av EU:s strukturfonder, såsom ESF och Eruf, samt Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i relevanta regioner, i syfte att främja skapandet av arbetstillfällen och inkluderande övergångar. För att finansieringen av åtgärder för planering för förändringar och omstruktureringar ska bli hållbar bör den komma från fler källor. |
| --- | --- |

18.

ReK betonar de lokala och regionala myndigheternas roll i användningen av EU:s strukturfonder, såsom ESF och Eruf, samt Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i relevanta regioner, i syfte att främja skapandet av arbetstillfällen och inkluderande övergångar. För att finansieringen av åtgärder för planering för förändringar och omstruktureringar ska bli hållbar bör den komma från fler källor.

| 19. | Kommittén betonar betydelsen av forsknings- och innovationsstrategier som bygger på smart specialisering (RIS3) för att uppnå de förändringar som prioriteras av regionerna. RIS3 är till sin natur en process som framför allt är inriktad på förändringar inom ekonomin och som hjälper regionerna att få tillgång till den bästa möjliga innovationskunskapen och de bästa samarbetspartnerna. Det europeiska samarbete som betonas i RIS3-processen ger ett betydande mervärde till genomförandet av strukturförändringar. |
| --- | --- |

19.

Kommittén betonar betydelsen av forsknings- och innovationsstrategier som bygger på smart specialisering (RIS3) för att uppnå de förändringar som prioriteras av regionerna. RIS3 är till sin natur en process som framför allt är inriktad på förändringar inom ekonomin och som hjälper regionerna att få tillgång till den bästa möjliga innovationskunskapen och de bästa samarbetspartnerna. Det europeiska samarbete som betonas i RIS3-processen ger ett betydande mervärde till genomförandet av strukturförändringar.

De lokala och regionala myndigheternas roll i hanteringen av omstruktureringar

Underlätta partnerskap

| 20. | De lokala och regionala myndigheternas viktigaste uppgift i samband med omstruktureringen är att samordna alla berörda aktörer. Permanenta samordningsstrukturer har i praktiken visat sig vara avgörande för en snabb och effektiv reaktion på regional nivå. |
| --- | --- |

20.

De lokala och regionala myndigheternas viktigaste uppgift i samband med omstruktureringen är att samordna alla berörda aktörer. Permanenta samordningsstrukturer har i praktiken visat sig vara avgörande för en snabb och effektiv reaktion på regional nivå.

| 21. | ReK stöder EESK:s uppmaning till en bättre samordning och ett bättre samarbete på EU-nivå mellan kommissionens politikområden och olika avdelningar, byråerna och de många observatorierna för att entydigt och konsekvent kunna stödja de beslut som fattas av företag under omstrukturering. Lämpliga och specifika mekanismer för stöd och mentorskap bör finnas tillgängliga särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag för att föregripa omstruktureringar (9). |
| --- | --- |

21.

ReK stöder EESK:s uppmaning till en bättre samordning och ett bättre samarbete på EU-nivå mellan kommissionens politikområden och olika avdelningar, byråerna och de många observatorierna för att entydigt och konsekvent kunna stödja de beslut som fattas av företag under omstrukturering. Lämpliga och specifika mekanismer för stöd och mentorskap bör finnas tillgängliga särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag för att föregripa omstruktureringar (9).

Bryssel den 3 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  Se förslaget till sammanfattning av Eurofounds forskningsprojekt ”Effects of restructuring at regional level and approaches dealing with the consequences”, som presenterades vid föredragandens samråd med viktiga partner i Bryssel den 30 juni 2014.

1

(2)  Databasen för stödinstrument för omstruktureringar vid Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor (Eurofound) innehåller t.ex. information om åtgärder i EU:s medlemsstater och Norge.

2

(3)  Se punkt 12 i ReK:s resolution om Regionkommitténs politiska prioriteringar 2014 med utgångspunkt i Europeiska kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram (RESOL-V-009, 29.11.2013) och punkt 29 i ReK:s yttrande om Cars 2020 (ECOS-V-039, föredragande: Christian Buchmann (AT–EPP), den 8 oktober 2013).

3

(4)  Enligt en undersökning om flaggskeppsinitiativet ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen” som övervakningsplattformen för Europa 2020-strategin har gjort anser de flesta av de lokala och regionala myndigheter som tillfrågades att den ekonomiska krisen har påskyndat de strukturella förändringarna på arbetsmarknaden, ökat arbetslösheten och ökat gapet mellan tillgängliga färdigheter och arbetsgivarnas krav.

4

(5)  COR-2014-00111 – Yttrande om Kvalitetskriterier för praktikprogram.

5

(6)  CdR 340/2006 fin – Förberedande yttrande från Regionkommittén om Framgångsfaktorer för att förutse omstruktureringar i städer och regioner och ge stöd i samband med dem.

6

(7)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC – De lokala och regionala myndigheternas roll i främjandet av tillväxt och skapandet av arbetstillfällen.

7

(8)  87 % av dem som tillfrågades vid halvtidsutvärderingen av Europa 2020-strategin ur städernas och regionernas synvinkel uppgav att hänsyn bör tas till de gränsöverskridande förbindelserna och att strategierna (inklusive fastställandet av målen) bör koppla samman regioner på grundval av geografisk närhet och sammanlänkning.

8

(9)  CCMI/102 – CESE 1591/2012 – Omstruktureringar och planering för förändringar: Vilka lärdomar kan vi dra av de senaste årens erfarenheter?

9

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/54

---

Yttrande från Regionkommittén – ”Insatserna för att främja genuin solidaritet för en verklig EU-migrationspolitik”

(2015/C 019/12)

| Huvudföredragande | François Decoster (FR–ALDE), ledamot av regionfullmäktige i Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |
| Referensdokument | |

Huvudföredragande

François Decoster (FR–ALDE), ledamot av regionfullmäktige i Nord-Pas-de-Calais

Referensdokument

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna rekommendationer

| 1. | Kommittén betonar att det krävs ett starkare fokus på EU:s åtagande att garantera principerna om solidaritet och delat ansvar för att kunna skapa en fullvärdig migrationspolitik som omfattar alla de problem som de lokala och regionala myndigheterna ställs inför. ReK välkomnar att det italienska ordförandeskapet prioriterar en övergripande strategi i migrationsfrågor med fokus på att främja genuin solidaritet och en verklig europeisk migrationspolitik för migranter, tredjeländer som är ursprungs- eller transitländer, liksom mottagande länder, regioner och städer samt mellan olika förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

1.

Kommittén betonar att det krävs ett starkare fokus på EU:s åtagande att garantera principerna om solidaritet och delat ansvar för att kunna skapa en fullvärdig migrationspolitik som omfattar alla de problem som de lokala och regionala myndigheterna ställs inför. ReK välkomnar att det italienska ordförandeskapet prioriterar en övergripande strategi i migrationsfrågor med fokus på att främja genuin solidaritet och en verklig europeisk migrationspolitik för migranter, tredjeländer som är ursprungs- eller transitländer, liksom mottagande länder, regioner och städer samt mellan olika förvaltningsnivåer.

| 2. | Kommittén välkomnar att det italienska ordförandeskapet tydligt prioriterar utformningen av en gemensam europeisk migrationspolitik som grundar sig på en fullständig respekt för mänskliga rättigheter, solidaritet, ömsesidigt förtroende, internationella åtaganden och delat ansvar mellan medlemsstater och lokala och regionala myndigheter, och som kan bidra till EU:s agenda för tillväxt och kombineras med en strategi för att främja den ekonomiska tillväxten i migranternas ursprungsländer. |
| --- | --- |

2.

Kommittén välkomnar att det italienska ordförandeskapet tydligt prioriterar utformningen av en gemensam europeisk migrationspolitik som grundar sig på en fullständig respekt för mänskliga rättigheter, solidaritet, ömsesidigt förtroende, internationella åtaganden och delat ansvar mellan medlemsstater och lokala och regionala myndigheter, och som kan bidra till EU:s agenda för tillväxt och kombineras med en strategi för att främja den ekonomiska tillväxten i migranternas ursprungsländer.

| 3. | Enligt ReK är flernivåstyre ett viktigt instrument och en förutsättning för att uppnå optimala resultat i integreringen av migranter och andra generationens invandrare. Alla förvaltningsnivåer i EU bör dela ansvaret för att ta emot och integrera flyktingar och migranter samt för att förbättra samarbetet, samordningen och solidariteten mellan regionerna, genom att införa en mekanism för delat ansvar mellan EU, medlemsstater, regioner och lokala myndigheter, som tar hänsyn till strukturella begränsningar, resurser, behoven på arbetsmarknaden, den demografiska situationen och andra relevanta faktorer (exempelvis familjeåterförening). I detta sammanhang är det mycket viktigt att EU och myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå har ett nära samarbete med och är mottagliga för bidrag från det civila samhället, invandrarorganisationer, migranternas ursprungs- och transitländer utanför EU och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

3.

Enligt ReK är flernivåstyre ett viktigt instrument och en förutsättning för att uppnå optimala resultat i integreringen av migranter och andra generationens invandrare. Alla förvaltningsnivåer i EU bör dela ansvaret för att ta emot och integrera flyktingar och migranter samt för att förbättra samarbetet, samordningen och solidariteten mellan regionerna, genom att införa en mekanism för delat ansvar mellan EU, medlemsstater, regioner och lokala myndigheter, som tar hänsyn till strukturella begränsningar, resurser, behoven på arbetsmarknaden, den demografiska situationen och andra relevanta faktorer (exempelvis familjeåterförening). I detta sammanhang är det mycket viktigt att EU och myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå har ett nära samarbete med och är mottagliga för bidrag från det civila samhället, invandrarorganisationer, migranternas ursprungs- och transitländer utanför EU och lokalsamhällen.

| 4. | ReK vill berömma Italien för de sjöräddningsinsatser som landet gjort inom ramen för Mare Nostrum-åtgärden. ReK beklagar därför EU:s beslut att ersätta den med en Frontex-åtgärd utan tydlig inriktning på att rädda liv och människor i nöd. ReK uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att tillhandahålla de medel som krävs för att undvika dödsolyckor till havs. |
| --- | --- |

4.

ReK vill berömma Italien för de sjöräddningsinsatser som landet gjort inom ramen för Mare Nostrum-åtgärden. ReK beklagar därför EU:s beslut att ersätta den med en Frontex-åtgärd utan tydlig inriktning på att rädda liv och människor i nöd. ReK uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att tillhandahålla de medel som krävs för att undvika dödsolyckor till havs.

| 5. | Regionkommittén anser att EU och dess viktigaste institutioner bör utforma en verklig migrationspolitik på detta känsliga och strategiska område, och ta det politiska ansvaret för att den genomförs. Denna uppgift får inte överlåtas på enskilda medlemsstater, framför allt inte på gränsstaterna. I stället bör de statliga och lokala myndigheterna delta i en gemensam migrationshandlingsplan, understödd av lämpliga operativa åtgärder. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén anser att EU och dess viktigaste institutioner bör utforma en verklig migrationspolitik på detta känsliga och strategiska område, och ta det politiska ansvaret för att den genomförs. Denna uppgift får inte överlåtas på enskilda medlemsstater, framför allt inte på gränsstaterna. I stället bör de statliga och lokala myndigheterna delta i en gemensam migrationshandlingsplan, understödd av lämpliga operativa åtgärder.

| 6. | Vi påminner om att det 15 år efter de första försöken att utforma en gemensam migrationspolitik fortfarande finns en djup klyfta mellan praxis och de angivna principerna och värderingarna. Artikel 80 i EUF-fördraget har inte använts i tillräcklig utsträckning när det gäller att anta åtgärder för att genomföra principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna i fråga om mobilitet och dess ekonomiska konsekvenser. Åtaganden gällande migration och återflyttning har varit helt frivilliga, och i vissa fall har de lokala myndigheterna tagit på sig en ledande roll i syfte att genomföra dessa åtaganden i praktiken. |
| --- | --- |

6.

Vi påminner om att det 15 år efter de första försöken att utforma en gemensam migrationspolitik fortfarande finns en djup klyfta mellan praxis och de angivna principerna och värderingarna. Artikel 80 i EUF-fördraget har inte använts i tillräcklig utsträckning när det gäller att anta åtgärder för att genomföra principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna i fråga om mobilitet och dess ekonomiska konsekvenser. Åtaganden gällande migration och återflyttning har varit helt frivilliga, och i vissa fall har de lokala myndigheterna tagit på sig en ledande roll i syfte att genomföra dessa åtaganden i praktiken.

| 7. | Kommittén välkomnar rådets strategiska riktlinjer från juni 2014 för lagstiftningsmässig och politisk planering på området med frihet, säkerhet och rättvisa, som innebär att ett fullständigt och effektivt införlivande och genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet blir en absolut prioritet. |
| --- | --- |

7.

Kommittén välkomnar rådets strategiska riktlinjer från juni 2014 för lagstiftningsmässig och politisk planering på området med frihet, säkerhet och rättvisa, som innebär att ett fullständigt och effektivt införlivande och genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet blir en absolut prioritet.

| 8. | ReK påminner om att Europeiska unionen behöver migration, både i form av medborgarnas rätt till fri rörlighet mellan medlemsstater och immigration från tredjeländer, för att kunna hantera demografiska förändringar och potentiell arbetskraftsbrist. Rådet uppmanas att fortsätta med sina åtgärder, även mot bakgrund av behovet av att ta itu med avsaknaden av solidaritet och en rättvis ansvarsfördelning. Under nästa lagstiftningsfas bör man emellertid inte enbart fokusera på att konsolidera och genomföra de befintliga bestämmelserna, eftersom man ännu inte tydligt preciserat hur solidaritetsprincipen ska kunna stärkas och eftersom EU saknar en övergripande migrationspolitik. |
| --- | --- |

8.

ReK påminner om att Europeiska unionen behöver migration, både i form av medborgarnas rätt till fri rörlighet mellan medlemsstater och immigration från tredjeländer, för att kunna hantera demografiska förändringar och potentiell arbetskraftsbrist. Rådet uppmanas att fortsätta med sina åtgärder, även mot bakgrund av behovet av att ta itu med avsaknaden av solidaritet och en rättvis ansvarsfördelning. Under nästa lagstiftningsfas bör man emellertid inte enbart fokusera på att konsolidera och genomföra de befintliga bestämmelserna, eftersom man ännu inte tydligt preciserat hur solidaritetsprincipen ska kunna stärkas och eftersom EU saknar en övergripande migrationspolitik.

| 9. | ReK framhåller att de lokala och regionala myndigheternas deltagande är avgörande för att de strategiska riktlinjerna ska kunna genomföras på alla nivåer. Regionkommittén är beredd att inleda ett nära samarbete när det gäller utarbetandet av handlingsplanen. Från och med 2015 kommer verksamhetsområdet för det europeiska integrationsforumet, som inrättats av kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, att utvidgas till att omfatta immigration och asylpolitik. Handlingsplanen kan dra nytta av sakkunskapen hos ett utvidgat forum som ReK bidrar till. Kommittén upprepar därför sin begäran om att få bli medlem av det framtida europeiska migrationsforumets presidium tillsammans med kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

9.

ReK framhåller att de lokala och regionala myndigheternas deltagande är avgörande för att de strategiska riktlinjerna ska kunna genomföras på alla nivåer. Regionkommittén är beredd att inleda ett nära samarbete när det gäller utarbetandet av handlingsplanen. Från och med 2015 kommer verksamhetsområdet för det europeiska integrationsforumet, som inrättats av kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, att utvidgas till att omfatta immigration och asylpolitik. Handlingsplanen kan dra nytta av sakkunskapen hos ett utvidgat forum som ReK bidrar till. Kommittén upprepar därför sin begäran om att få bli medlem av det framtida europeiska migrationsforumets presidium tillsammans med kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

Ett Europa baserat på ett pragmatisk och lagenligt tillvägagångssätt när det gäller solidaritet och delat ansvar

| 10. | De lokala och regionala myndigheterna bär för närvarande en avsevärd del av den finansiella bördan i samband med mottagandet av migranter. Mottagandet är dock ojämnt fördelat, såväl mellan medlemsstaterna som inom nationsgränserna, och många lokala och regionala myndigheter tar ett betydligt större ansvar än andra genom att ta emot en stor andel av de nyanlända, vilket medför att kapaciteten i de enskilda regionerna ofta överskrids. |
| --- | --- |

10.

De lokala och regionala myndigheterna bär för närvarande en avsevärd del av den finansiella bördan i samband med mottagandet av migranter. Mottagandet är dock ojämnt fördelat, såväl mellan medlemsstaterna som inom nationsgränserna, och många lokala och regionala myndigheter tar ett betydligt större ansvar än andra genom att ta emot en stor andel av de nyanlända, vilket medför att kapaciteten i de enskilda regionerna ofta överskrids.

| 11. | En ojämn fördelning av asylsökande och flyktingar mellan länderna och mellan och inom regionerna är en stor utmaning för de lokala och regionala myndigheterna. Ett annat problem är bristen på framförhållning och oförmågan att i god tid planera för mottagandet. Tillfälliga lösningar får ofta negativa sociala konsekvenser, vilket i sin tur påverkar möjligheterna för de nyanlända att tillgodogöra sig de verktyg som krävs för att påbörja integrationsprocessen. |
| --- | --- |

11.

En ojämn fördelning av asylsökande och flyktingar mellan länderna och mellan och inom regionerna är en stor utmaning för de lokala och regionala myndigheterna. Ett annat problem är bristen på framförhållning och oförmågan att i god tid planera för mottagandet. Tillfälliga lösningar får ofta negativa sociala konsekvenser, vilket i sin tur påverkar möjligheterna för de nyanlända att tillgodogöra sig de verktyg som krävs för att påbörja integrationsprocessen.

| 12. | Regionkommittén menar därför att det är dags att på ett mer tydligt och realistiskt sätt fastställa vad solidaritet inom EU och mellan medlemsstaterna på asyl- och migrationsområdet innebär. Det står klart att olika länder, regioner och kommuner har olika uppfattning om vad som ska betraktas som ett rimligt delat ansvar eller solidaritet utifrån sina egna specifika förutsättningar och önskningar. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén menar därför att det är dags att på ett mer tydligt och realistiskt sätt fastställa vad solidaritet inom EU och mellan medlemsstaterna på asyl- och migrationsområdet innebär. Det står klart att olika länder, regioner och kommuner har olika uppfattning om vad som ska betraktas som ett rimligt delat ansvar eller solidaritet utifrån sina egna specifika förutsättningar och önskningar.

| 13. | Solidaritetsprincipen är en drivkraft för de beslut som fattas av lokala myndigheter som mottar stora mängder migranter. Orter som Lampedusa i Italien, Ceuta och Melilla i Spanien och Calais i Frankrike, är bara några av asylsökarnas och migranternas inrese- och transitknutpunkter i EU, men de speglar de stora svårigheter som vissa lokala myndigheter måste hantera i samband med mottagandet av migranter och hantering av migranter på flykt samt humanitära insatser. |
| --- | --- |

13.

Solidaritetsprincipen är en drivkraft för de beslut som fattas av lokala myndigheter som mottar stora mängder migranter. Orter som Lampedusa i Italien, Ceuta och Melilla i Spanien och Calais i Frankrike, är bara några av asylsökarnas och migranternas inrese- och transitknutpunkter i EU, men de speglar de stora svårigheter som vissa lokala myndigheter måste hantera i samband med mottagandet av migranter och hantering av migranter på flykt samt humanitära insatser.

| 14. | Kommittén menar att förtroende och ett fungerande samspel mellan lokal, regional, statlig och europeisk nivå beträffande resurs- och ansvarsfördelningen är en absolut förutsättning för ett hållbart och likvärdigt mottagande av asylsökande och migranter. |
| --- | --- |

14.

Kommittén menar att förtroende och ett fungerande samspel mellan lokal, regional, statlig och europeisk nivå beträffande resurs- och ansvarsfördelningen är en absolut förutsättning för ett hållbart och likvärdigt mottagande av asylsökande och migranter.

| 15. | De befintliga strukturerna erbjuder olika verktyg och en kanal för den politiska dialogen mellan EU, medlemsstaternas nationella nivå och det civila samhällets organisationer, medan den politiska dialogen mellan den lokala/regionala nivån och EU-nivån är fragmenterad eller genomförs på ad hoc-basis. |
| --- | --- |

15.

De befintliga strukturerna erbjuder olika verktyg och en kanal för den politiska dialogen mellan EU, medlemsstaternas nationella nivå och det civila samhällets organisationer, medan den politiska dialogen mellan den lokala/regionala nivån och EU-nivån är fragmenterad eller genomförs på ad hoc-basis.

| 16. | Vi föreslår en översyn av tillgängligheten till de finansiella resurser till som är avsedda för de lokala och regionala myndigheterna i syfte att ge dem möjligheter att uppfylla sina förpliktelser på migrations- och integrationsområdet och säkra att de har tillgång till nationella medel och EU-medel (bland annat asyl-, migrations- och integrationsfonden, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, Europeiska socialfonden och Fonden för yttre gränser). |
| --- | --- |

16.

Vi föreslår en översyn av tillgängligheten till de finansiella resurser till som är avsedda för de lokala och regionala myndigheterna i syfte att ge dem möjligheter att uppfylla sina förpliktelser på migrations- och integrationsområdet och säkra att de har tillgång till nationella medel och EU-medel (bland annat asyl-, migrations- och integrationsfonden, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, Europeiska socialfonden och Fonden för yttre gränser).

Solidaritet som ett samordnat svar på ett säkerhetsmässigt och humanitärt problem

| 17. | Förstärkta gränskontroller och åtgärder för att ta itu med irreguljär migration är mycket viktigt, men de får inte ha företräde framför internationella förpliktelser (enligt till exempel Unclos, Solas och SAR) när det gäller att rädda liv och respektera de mänskliga rättigheterna, eller rätten att söka asyl i EU, som måste förbli en tillflyktsort för människor i behov av internationellt skydd. Regionkommittén vill också understryka vikten av att alltid följa FN:s konvention om barnens rättigheter i samband med mottagande av minderåriga asylsökande, flyktingar, migranter och ensamkommande flyktingbarn. |
| --- | --- |

17.

Förstärkta gränskontroller och åtgärder för att ta itu med irreguljär migration är mycket viktigt, men de får inte ha företräde framför internationella förpliktelser (enligt till exempel Unclos, Solas och SAR) när det gäller att rädda liv och respektera de mänskliga rättigheterna, eller rätten att söka asyl i EU, som måste förbli en tillflyktsort för människor i behov av internationellt skydd. Regionkommittén vill också understryka vikten av att alltid följa FN:s konvention om barnens rättigheter i samband med mottagande av minderåriga asylsökande, flyktingar, migranter och ensamkommande flyktingbarn.

| 18. | Kommittén efterlyser en förstärkning av Frontex för att få till stånd ett mer ändamålsenligt, effektivt, förstärkt och rationaliserat samarbete mellan de nationella gränsskyddsmyndigheterna, skydda såväl migranterna som EU:s yttre gränser samt samarbeta i kampen mot människohandel. |
| --- | --- |

18.

Kommittén efterlyser en förstärkning av Frontex för att få till stånd ett mer ändamålsenligt, effektivt, förstärkt och rationaliserat samarbete mellan de nationella gränsskyddsmyndigheterna, skydda såväl migranterna som EU:s yttre gränser samt samarbeta i kampen mot människohandel.

| 19. | Vi stöder insatserna för att fortsätta att övervaka och genomföra strategierna i ”EU:s åtgärder rörande migrationstrycket” och uppmanar EU att fokusera på behovet av att samordna medlemsstaternas åtgärder, där relevanta EU-organ som Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), Europol och Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) spelar en central roll. |
| --- | --- |

19.

Vi stöder insatserna för att fortsätta att övervaka och genomföra strategierna i ”EU:s åtgärder rörande migrationstrycket” och uppmanar EU att fokusera på behovet av att samordna medlemsstaternas åtgärder, där relevanta EU-organ som Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), Europol och Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) spelar en central roll.

| 20. | Det är mycket viktigt att fortsätta ansträngningarna i syfte att vidareutveckla en integrerad och balanserad gränsförvaltning för att förbättra kontrollen av de yttre gränserna och mer effektivt ta itu med irreguljär invandring, smuggling av migranter, människohandel och andra typer av gränsöverskridande och internationell brottslighet i samband med människohandel. |
| --- | --- |

20.

Det är mycket viktigt att fortsätta ansträngningarna i syfte att vidareutveckla en integrerad och balanserad gränsförvaltning för att förbättra kontrollen av de yttre gränserna och mer effektivt ta itu med irreguljär invandring, smuggling av migranter, människohandel och andra typer av gränsöverskridande och internationell brottslighet i samband med människohandel.

| 21. | Vi stöder ”paketet för smarta gränser”, som syftar till att skynda på, förenkla och förstärka gränskontrollprocedurerna för utlänningar som reser till EU, bland annat programmet för registrerade resenärer och systemet för in- och utresa. Vi vill dock på nytt framhålla den oro avseende integritetsskyddet och förslagens kostnadseffektivitet som vi tog upp 2013. Kommittén noterar resultaten från den tekniska studie som genomförts av kommissionen och eu-LISA. Där föreslås en långsiktig lösning på den operationella förvaltningen av storskaliga IT-system, som är oerhört betydelsefulla verktyg vid genomförandet av EU:s politik för asyl, gränsförvaltning och migration. |
| --- | --- |

21.

Vi stöder ”paketet för smarta gränser”, som syftar till att skynda på, förenkla och förstärka gränskontrollprocedurerna för utlänningar som reser till EU, bland annat programmet för registrerade resenärer och systemet för in- och utresa. Vi vill dock på nytt framhålla den oro avseende integritetsskyddet och förslagens kostnadseffektivitet som vi tog upp 2013. Kommittén noterar resultaten från den tekniska studie som genomförts av kommissionen och eu-LISA. Där föreslås en långsiktig lösning på den operationella förvaltningen av storskaliga IT-system, som är oerhört betydelsefulla verktyg vid genomförandet av EU:s politik för asyl, gränsförvaltning och migration.

| 22. | Man bör särskilt fokusera på att öka synergieffekterna mellan de olika organ och system som hittills inrättats, på grundval av deras specifika mandat och ansvarsområden. Frontex, SIS II och Eurosur fungerar till exempel inom ramen för migration och personers rörlighet, och när det gäller säkerhet har Europol och Eurojust i uppgift att förebygga och utrota lagöverträdelser i anslutning till olaglig transit. |
| --- | --- |

22.

Man bör särskilt fokusera på att öka synergieffekterna mellan de olika organ och system som hittills inrättats, på grundval av deras specifika mandat och ansvarsområden. Frontex, SIS II och Eurosur fungerar till exempel inom ramen för migration och personers rörlighet, och när det gäller säkerhet har Europol och Eurojust i uppgift att förebygga och utrota lagöverträdelser i anslutning till olaglig transit.

| 23. | Vad gäller särskilt Eurosur stöder kommittén ett fullständigt genomförande av den nyligen antagna förordningen som ska minska riskerna för att människoliv går förlorade till havs. |
| --- | --- |

23.

Vad gäller särskilt Eurosur stöder kommittén ett fullständigt genomförande av den nyligen antagna förordningen som ska minska riskerna för att människoliv går förlorade till havs.

| 24. | Vi stöder strävandena att se närmare på åtgärder för att förebygga irreguljär migration och skapa säkra och lagliga alternativa inresemöjligheter till Europa för att förhindra att ytterligare människoliv går förlorade i samband med farliga resor. Dessa skulle kunna omfatta inrättandet av en ”humanitär korridor”, utfärdande av fler viseringar av humanitära skäl, ökade kvoter för vidarebosättning och inrättande av mottagningscentrum i transitländerna för handläggning av asylansökningar och bedömning av rätten till laglig inresa i EU-länderna (1). De lokala och regionala myndigheterna skulle kunna spela en särskilt viktig roll i detta avseende. |
| --- | --- |

24.

Vi stöder strävandena att se närmare på åtgärder för att förebygga irreguljär migration och skapa säkra och lagliga alternativa inresemöjligheter till Europa för att förhindra att ytterligare människoliv går förlorade i samband med farliga resor. Dessa skulle kunna omfatta inrättandet av en ”humanitär korridor”, utfärdande av fler viseringar av humanitära skäl, ökade kvoter för vidarebosättning och inrättande av mottagningscentrum i transitländerna för handläggning av asylansökningar och bedömning av rätten till laglig inresa i EU-länderna (1). De lokala och regionala myndigheterna skulle kunna spela en särskilt viktig roll i detta avseende.

| 25. | Kommittén välkomnar arbetsgruppen för Medelhavsområdet (2), som inrättades efter mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 7–8 oktober 2013, och som har i uppgift att utforma EU:s svar på situationen. Huvudsyftet är att ta fram lämpliga redskap för att undvika en upprepning av sådana tragiska händelser som de som har ägt rum utanför Lampedusas kust, samt att utveckla en mer strategisk, heltäckande och långsiktig lösning på migrationssituationen i Medelhavsområdet. ReK påminner i detta sammanhang om sitt arbete inom Arlem och i synnerhet rekommendationerna i den rapport om lokala och regionala myndigheters roll i migrationsarbetet i Medelhavsområdet, som nyligen antogs av Arlems ECOTER-utskott. |
| --- | --- |

25.

Kommittén välkomnar arbetsgruppen för Medelhavsområdet (2), som inrättades efter mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 7–8 oktober 2013, och som har i uppgift att utforma EU:s svar på situationen. Huvudsyftet är att ta fram lämpliga redskap för att undvika en upprepning av sådana tragiska händelser som de som har ägt rum utanför Lampedusas kust, samt att utveckla en mer strategisk, heltäckande och långsiktig lösning på migrationssituationen i Medelhavsområdet. ReK påminner i detta sammanhang om sitt arbete inom Arlem och i synnerhet rekommendationerna i den rapport om lokala och regionala myndigheters roll i migrationsarbetet i Medelhavsområdet, som nyligen antogs av Arlems ECOTER-utskott.

| 26. | Kommittén vill framhålla att ”Frontex Plus”-insatsen, som lanserades den 27 augusti 2014, och som enligt planerna ska ersätta Mare Nostrum, inte omfattar alla de uppgifter som för närvarande utförs av Mare Nostrum. Frontex budget har begränsats i den fleråriga budgetramen, och Frontex Plus kommer att bli beroende av bidrag från medlemsstaterna. Bortsett från de finansiella övervägandena skiljer sig de båda insatserna också åt i fråga om bevekelsegrunder – Mare Nostrum är en humanitär åtgärd, medan Frontex huvudsakliga syfte är gränskontroll. |
| --- | --- |

26.

Kommittén vill framhålla att ”Frontex Plus”-insatsen, som lanserades den 27 augusti 2014, och som enligt planerna ska ersätta Mare Nostrum, inte omfattar alla de uppgifter som för närvarande utförs av Mare Nostrum. Frontex budget har begränsats i den fleråriga budgetramen, och Frontex Plus kommer att bli beroende av bidrag från medlemsstaterna. Bortsett från de finansiella övervägandena skiljer sig de båda insatserna också åt i fråga om bevekelsegrunder – Mare Nostrum är en humanitär åtgärd, medan Frontex huvudsakliga syfte är gränskontroll.

Bygga broar till tredjeländer på lokal nivå

| 27. | Kommittén stödjer en vidareutveckling av dialog och samarbete med tredjeländer som är ursprungs- eller transitländer för migrationsströmmar, i linje med EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet via partnerskapen för rörlighet och regionala dialoger och processer, exempelvis Rabat-processen. |
| --- | --- |

27.

Kommittén stödjer en vidareutveckling av dialog och samarbete med tredjeländer som är ursprungs- eller transitländer för migrationsströmmar, i linje med EU:s övergripande strategi för migration och rörlighet via partnerskapen för rörlighet och regionala dialoger och processer, exempelvis Rabat-processen.

| 28. | Vi stödjer även Frontex insatser i syfte att ingå avtal om tekniskt operativt samarbete med tredjeländer när det gäller gränskontroll och irreguljär invandring, vilket bör bidra till att de berörda tredjeländerna i högre grad känner sig medansvariga. |
| --- | --- |

28.

Vi stödjer även Frontex insatser i syfte att ingå avtal om tekniskt operativt samarbete med tredjeländer när det gäller gränskontroll och irreguljär invandring, vilket bör bidra till att de berörda tredjeländerna i högre grad känner sig medansvariga.

| 29. | Det italienska ordförandeskapets initiativ att upprätta en liknande dialog med länderna i Östafrika välkomnas. Syftet med att främja laglig migration är att bidra till EU:s arbete för att skapa tillväxt och därigenom förhindra ett eventuellt missbruk av de lagliga migrationsvägarna, något som kan leda till att hela det europeiska migrationssystemets trovärdighet undergrävs. |
| --- | --- |

29.

Det italienska ordförandeskapets initiativ att upprätta en liknande dialog med länderna i Östafrika välkomnas. Syftet med att främja laglig migration är att bidra till EU:s arbete för att skapa tillväxt och därigenom förhindra ett eventuellt missbruk av de lagliga migrationsvägarna, något som kan leda till att hela det europeiska migrationssystemets trovärdighet undergrävs.

| 30. | ReK betonar betydelsen av begreppet cirkulär migration, som skulle kunna hjälpa till att uppnå större balans vad gäller migrationens följder i både hem- och värdregioner och bidra till utvecklingen i dessa. Häri ingår en effektiv och hållbar återvändandepolitik, som till fullo respekterar migranternas rättigheter och tar hänsyn till ursprungsländernas specifika särdrag. I detta syfte måste det praktiska samarbetet mellan de lokala myndigheterna och relevanta tredjeländer förbättras i syfte att uppmuntra och skapa det effektivaste frivilliga återvändandesystemet. |
| --- | --- |

30.

ReK betonar betydelsen av begreppet cirkulär migration, som skulle kunna hjälpa till att uppnå större balans vad gäller migrationens följder i både hem- och värdregioner och bidra till utvecklingen i dessa. Häri ingår en effektiv och hållbar återvändandepolitik, som till fullo respekterar migranternas rättigheter och tar hänsyn till ursprungsländernas specifika särdrag. I detta syfte måste det praktiska samarbetet mellan de lokala myndigheterna och relevanta tredjeländer förbättras i syfte att uppmuntra och skapa det effektivaste frivilliga återvändandesystemet.

| 31. | Myndigheter på alla nivåer måste aktivt engagera sig för att skydda och främja dialog och samarbete med tredjeländer i syfte att konkret stödja lagliga inresekanaler på politisk och ekonomisk nivå, samt förebygga och ta itu med irreguljär invandring och alla relaterade former av kriminalitet genom att förbättra de behöriga myndigheternas institutionella och operativa kapacitet i dessa länder. |
| --- | --- |

31.

Myndigheter på alla nivåer måste aktivt engagera sig för att skydda och främja dialog och samarbete med tredjeländer i syfte att konkret stödja lagliga inresekanaler på politisk och ekonomisk nivå, samt förebygga och ta itu med irreguljär invandring och alla relaterade former av kriminalitet genom att förbättra de behöriga myndigheternas institutionella och operativa kapacitet i dessa länder.

| 32. | Kommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna kan spela en roll för den gemensamma insatsen tillsammans med EU och den nationella nivån samt tredjeländer när det gäller att ta itu med och förhindra irreguljär migration genom insatser i ursprungsländerna (t.ex. kampanjer för att öka medvetenheten, information om riskerna med att olagligen ta sig över gränserna, integrationsförberedande åtgärder, utbildning, bistånd vid familjeåterförening, språkkurser och åtgärder för att förbättra den interkulturella dialogen) och i destinationsländerna (t.ex. inrättande av lokala urvalssystem i linje med lokala behov, mottagnings- och stödåtgärder, etc.). De kan också bidra till att identifiera och skydda offer för människohandel och hjälpa till med återintegrering av irreguljära migranter som återvänder till sina hemländer. En effektiv politik för laglig migration och integration på lokal och regional nivå är samtidigt ett sätt att bekämpa rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

32.

Kommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheterna kan spela en roll för den gemensamma insatsen tillsammans med EU och den nationella nivån samt tredjeländer när det gäller att ta itu med och förhindra irreguljär migration genom insatser i ursprungsländerna (t.ex. kampanjer för att öka medvetenheten, information om riskerna med att olagligen ta sig över gränserna, integrationsförberedande åtgärder, utbildning, bistånd vid familjeåterförening, språkkurser och åtgärder för att förbättra den interkulturella dialogen) och i destinationsländerna (t.ex. inrättande av lokala urvalssystem i linje med lokala behov, mottagnings- och stödåtgärder, etc.). De kan också bidra till att identifiera och skydda offer för människohandel och hjälpa till med återintegrering av irreguljära migranter som återvänder till sina hemländer. En effektiv politik för laglig migration och integration på lokal och regional nivå är samtidigt ett sätt att bekämpa rasism och främlingsfientlighet.

| 33. | Att påskynda flyktingars vidarebosättning i EU bör vara en integrerad del av EU:s insatser för att stödja länderna i södra och östra Medelhavsområdet, som tar emot stora mängder flyktingar (3). Europas städer och regioner har spelat en viktig roll på detta område och främjat integration av flyktingar i lokalsamhällena samt vidtagit åtgärder för att stärka den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

33.

Att påskynda flyktingars vidarebosättning i EU bör vara en integrerad del av EU:s insatser för att stödja länderna i södra och östra Medelhavsområdet, som tar emot stora mängder flyktingar (3). Europas städer och regioner har spelat en viktig roll på detta område och främjat integration av flyktingar i lokalsamhällena samt vidtagit åtgärder för att stärka den sociala sammanhållningen.

| 34. | ”Migrations- och integrationspartnerskap” mellan städer och regioner i ursprungsländer och destinationsländer bör uppmuntras i syfte att stärka samarbetet och det ömsesidiga förtroendet och därigenom säkra en mer decentraliserad förvaltning av migrationen. Regionkommittén upprepar också sitt förslag (4) om att de lokala och regionala myndigheterna bör involveras i utvecklingen av ”migrations- och integrationspartnerskap” med tredjeländer. |
| --- | --- |

34.

”Migrations- och integrationspartnerskap” mellan städer och regioner i ursprungsländer och destinationsländer bör uppmuntras i syfte att stärka samarbetet och det ömsesidiga förtroendet och därigenom säkra en mer decentraliserad förvaltning av migrationen. Regionkommittén upprepar också sitt förslag (4) om att de lokala och regionala myndigheterna bör involveras i utvecklingen av ”migrations- och integrationspartnerskap” med tredjeländer.

Solidaritet uppstår som en följd av medvetenhet: Utbyte av god praxis, uppgifter och gemensamma riktlinjer?

| 35. | I kommissionens meddelande om den reviderade europeiska agendan för integration (5) uppmanar man till fler insatser på lokal nivå och framhåller att det behövs ett genuint nedifrån-och-upp-handlande för att utveckla integrationspolitiken. |
| --- | --- |

35.

I kommissionens meddelande om den reviderade europeiska agendan för integration (5) uppmanar man till fler insatser på lokal nivå och framhåller att det behövs ett genuint nedifrån-och-upp-handlande för att utveckla integrationspolitiken.

| 36. | De lokala och regionala myndigheterna bör spela en mer framträdande roll när det gäller att fastställa bredare ramar för att hantera migrationspolitiken. |
| --- | --- |

36.

De lokala och regionala myndigheterna bör spela en mer framträdande roll när det gäller att fastställa bredare ramar för att hantera migrationspolitiken.

| 37. | Vi vill framhålla behovet av att sprida bästa praxis bland de lokala och regionala myndigheterna och medlemsstaterna när det gäller handläggningen av asylsökandes och flyktingars ansökningar, integrationspolitik och hantering av irreguljär migration. Regionkommittén kan hjälpa till i arbetet med att mer effektivt involvera de lokala och regionala myndigheterna i utformningen och genomförandet av immigrations- och integrationspolitiken, i linje med flernivåstyret och subsidiaritetsprincipen. På så sätt skulle man även kunna motverka skillnaderna mellan medlemsstater och regioner i hur asylsökande, flyktingar och migranter tas emot och tas om hand. |
| --- | --- |

37.

Vi vill framhålla behovet av att sprida bästa praxis bland de lokala och regionala myndigheterna och medlemsstaterna när det gäller handläggningen av asylsökandes och flyktingars ansökningar, integrationspolitik och hantering av irreguljär migration. Regionkommittén kan hjälpa till i arbetet med att mer effektivt involvera de lokala och regionala myndigheterna i utformningen och genomförandet av immigrations- och integrationspolitiken, i linje med flernivåstyret och subsidiaritetsprincipen. På så sätt skulle man även kunna motverka skillnaderna mellan medlemsstater och regioner i hur asylsökande, flyktingar och migranter tas emot och tas om hand.

| 38. | Regionkommittén föreslår att Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system (eu-LISA) inom en snar framtid ska utveckla ett fullständigt system för gemensamt utnyttjande av uppgifter om migration och lokala myndigheter, baserat på VIS-systemet. Ett sådant system skulle vara till stor hjälp vid utbytet av expertis och erfarenheter i fråga om inkvartering, handläggning av asylsökandes och flyktingars ansökningar, integrationspolitik och hantering av irreguljär migration, och det skulle kunna erbjuda praktiska lösningar när det gäller att främja solidaritetsprincipen mellan de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén föreslår att Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system (eu-LISA) inom en snar framtid ska utveckla ett fullständigt system för gemensamt utnyttjande av uppgifter om migration och lokala myndigheter, baserat på VIS-systemet. Ett sådant system skulle vara till stor hjälp vid utbytet av expertis och erfarenheter i fråga om inkvartering, handläggning av asylsökandes och flyktingars ansökningar, integrationspolitik och hantering av irreguljär migration, och det skulle kunna erbjuda praktiska lösningar när det gäller att främja solidaritetsprincipen mellan de lokala myndigheterna.

| 39. | Vi föreslår att man inrättar en databas för att underlätta spårningen av migrationsströmmar mellan medlemsstater. Denna databas skulle innehålla upplysningar om flödena av människor från ursprungsländer till destinationsländer. Kunskaper om dessa flöden skulle underlätta beslutsfattandet på lokal, regional och europeisk nivå. |
| --- | --- |

39.

Vi föreslår att man inrättar en databas för att underlätta spårningen av migrationsströmmar mellan medlemsstater. Denna databas skulle innehålla upplysningar om flödena av människor från ursprungsländer till destinationsländer. Kunskaper om dessa flöden skulle underlätta beslutsfattandet på lokal, regional och europeisk nivå.

| 40. | Samarbete och solidaritet skulle underlättas betydligt om mer gjordes för att få fram praktiska och pragmatiska lösningar. De lokala och regionala myndigheternas sakkunskap får inte ignoreras då man försöker kartlägga de viktigaste frågorna. |
| --- | --- |

40.

Samarbete och solidaritet skulle underlättas betydligt om mer gjordes för att få fram praktiska och pragmatiska lösningar. De lokala och regionala myndigheternas sakkunskap får inte ignoreras då man försöker kartlägga de viktigaste frågorna.

| 41. | EU bör ta tillfället i akt att samarbeta med institutionella partner och främja debatten på alla relevanta områden. Organisationer som Internationella organisationen för migration och församlingar som ReK:s församling för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) är viktiga partner i detta avseende. |
| --- | --- |

41.

EU bör ta tillfället i akt att samarbeta med institutionella partner och främja debatten på alla relevanta områden. Organisationer som Internationella organisationen för migration och församlingar som ReK:s församling för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) är viktiga partner i detta avseende.

| 42. | Kommittén välkomnar det faktum att nästa ministerkonferens i Internationella organisationen för migration, som planeras till oktober 2015, kommer att fokusera på hur städerna kan bidra till hanteringen av migrationsfrågorna och utgöra en utmärkt plattform för en global dialog mellan städer. Regionkommittén önskar delta i denna konferens och ser fram emot att bidra till diskussionerna. |
| --- | --- |

42.

Kommittén välkomnar det faktum att nästa ministerkonferens i Internationella organisationen för migration, som planeras till oktober 2015, kommer att fokusera på hur städerna kan bidra till hanteringen av migrationsfrågorna och utgöra en utmärkt plattform för en global dialog mellan städer. Regionkommittén önskar delta i denna konferens och ser fram emot att bidra till diskussionerna.

Bryssel den 4 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  Diskussionsunderlag från Internationella organisationen för migration: Addressing Complex Migration Flows und Upholding the rights of Migrants along the Central Mediterranean Route (21 oktober 2013); Meddelande – Ett öppet och säkert EU, COM(2014) 154 final, 11 mars 2014.

1

Addressing Complex Migration Flows und Upholding the rights of Migrants along the Central Mediterranean Route

(2)  COM(2013) 869 final, SWD(2014) 173 final.

2

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/139937.pdf

(3)  Dessa länder mottog 39 % av alla flyktingar i hela världen 2007. Philippe Fargues (utgivare) CARIM Mediterranean migration 2008–2009 report, Robert Schuman Centre for Advanced Studies, European University Institute, 2009, http://cadmus.eui.eu/bitstream/handle/1814/11861/CARIM%20Migration_Report%202008-2009%20revised%20Oct09.pdf?sequence=3

3

(4)  ReK:s resolution 2333/2014.

4

(5)  COM(2011) 455 final.

5

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/59

---

Yttrande från Regionkommittén – ”Vikten av ett mer sammanlänkat Europa, med fokus på IKT-sektorns stora potential som källa till tillväxt”

(2015/C 019/13)

| Föredragande | Anne Karjalainen (FI–PES), ledamot av kommunfullmäktige i Kervo |
| --- | --- |

Föredragande

Anne Karjalainen (FI–PES), ledamot av kommunfullmäktige i Kervo

I.   VIKTEN AV ETT MER SAMMANLÄNKAT EUROPA

| 1. | På begäran av det italienska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd håller Regionkommittén på att utarbeta välgrundade förslag på hur man med hjälp av ett sammanlänkat Europa kan utnyttja de stora möjligheter som IKT-sektorn erbjuder som en källa för tillväxt och nya arbetstillfällen, i synnerhet under de kommande fem åren. |
| --- | --- |

1.

På begäran av det italienska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd håller Regionkommittén på att utarbeta välgrundade förslag på hur man med hjälp av ett sammanlänkat Europa kan utnyttja de stora möjligheter som IKT-sektorn erbjuder som en källa för tillväxt och nya arbetstillfällen, i synnerhet under de kommande fem åren.

| 2. | Under den nya industriella revolutionen kan Europa använda digitalisering som drivkraft för social och ekonomisk tillväxt i enlighet med Europa 2020-strategin. Man måste fastställa vilken typ av tjänster beställaren behöver och kunna utveckla den teknik som behövs samt förstå att kunden inte bara vill köpa en produkt, utan produktivitet, arbetarskydd och kundtillfredsställelse. Allt detta kan uppnås genom digitalisering. Med hjälp av cirkulär ekonomi, digitalisering och tjänsteutformning kan man skapa nya gröna jobb (green jobs) och förnya den traditionella industrin. Enligt kommissionens undersökningar skulle Europa före år 2020 kunna öka sin BNP med 4 % genom att påskynda utvecklingen av den digitala inre marknaden, och den offentliga förvaltningen skulle kunna minska sina utgifter med 15–20 % genom att göra sina tjänster elektroniska (1). Till och med under en tid av hög arbetslöshet kan internet skapa fem nya arbetsplatser mot två förlorade. Det uppskattas att man med hjälp av gemensamma EU-åtgärder som rör den digitala agendan kan skapa upp till 3,8 miljoner nya arbetsplatser på lång sikt inom alla sektorer av ekonomin. |
| --- | --- |

2.

Under den nya industriella revolutionen kan Europa använda digitalisering som drivkraft för social och ekonomisk tillväxt i enlighet med Europa 2020-strategin. Man måste fastställa vilken typ av tjänster beställaren behöver och kunna utveckla den teknik som behövs samt förstå att kunden inte bara vill köpa en produkt, utan produktivitet, arbetarskydd och kundtillfredsställelse. Allt detta kan uppnås genom digitalisering. Med hjälp av cirkulär ekonomi, digitalisering och tjänsteutformning kan man skapa nya gröna jobb (green jobs) och förnya den traditionella industrin. Enligt kommissionens undersökningar skulle Europa före år 2020 kunna öka sin BNP med 4 % genom att påskynda utvecklingen av den digitala inre marknaden, och den offentliga förvaltningen skulle kunna minska sina utgifter med 15–20 % genom att göra sina tjänster elektroniska (1). Till och med under en tid av hög arbetslöshet kan internet skapa fem nya arbetsplatser mot två förlorade. Det uppskattas att man med hjälp av gemensamma EU-åtgärder som rör den digitala agendan kan skapa upp till 3,8 miljoner nya arbetsplatser på lång sikt inom alla sektorer av ekonomin.

| 3. | Europas förmåga att skapa tillväxt och arbetstillfällen med hjälp av digitalisering är dock inte tillräcklig i alla hänseenden. Medborgarnas IKT-kunskaper måste utvecklas, eftersom hälften av befolkningen bara har låga IKT-kunskaper eller inga alls. Eftersom tjänsterna utvecklas i en global miljö med hjälp av informationsteknik är det viktigt att Europa förbättrar sin konkurrensställning som producent och utvecklare av tjänster. Även företagen drivs i en utmanande miljö: Det finns inte ett enda europeisk IKT-företag bland de 10 ledande IKT-företagen i världen i omsättning mätt. |
| --- | --- |

3.

Europas förmåga att skapa tillväxt och arbetstillfällen med hjälp av digitalisering är dock inte tillräcklig i alla hänseenden. Medborgarnas IKT-kunskaper måste utvecklas, eftersom hälften av befolkningen bara har låga IKT-kunskaper eller inga alls. Eftersom tjänsterna utvecklas i en global miljö med hjälp av informationsteknik är det viktigt att Europa förbättrar sin konkurrensställning som producent och utvecklare av tjänster. Även företagen drivs i en utmanande miljö: Det finns inte ett enda europeisk IKT-företag bland de 10 ledande IKT-företagen i världen i omsättning mätt.

POLITISKA REKOMMENDATIONER: Huvudbudskap

| — | Synergieffekter mellan de olika finansieringsmekanismerna och mellan den offentliga och den privata sektorn måste uppmuntras och planeras ordentligt för att man ska kunna införa infrastruktur av hög kvalitet till ett rimligt pris, som har kapacitet att hantera molnbaserade datortjänster, stordata och höghastighetsbredband. |
| --- | --- |

—

Synergieffekter mellan de olika finansieringsmekanismerna och mellan den offentliga och den privata sektorn måste uppmuntras och planeras ordentligt för att man ska kunna införa infrastruktur av hög kvalitet till ett rimligt pris, som har kapacitet att hantera molnbaserade datortjänster, stordata och höghastighetsbredband.

| — | De europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheterna bör ha som prioritet att förse medborgarna med de rätta digitala färdigheterna och företagarfärdigheterna, så att de fullt ut kan utnyttja ny teknik, analysera stordata, förstå it-säkerhet, öka sin anställningsbarhet och skapa nya affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

—

De europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheterna bör ha som prioritet att förse medborgarna med de rätta digitala färdigheterna och företagarfärdigheterna, så att de fullt ut kan utnyttja ny teknik, analysera stordata, förstå it-säkerhet, öka sin anställningsbarhet och skapa nya affärsmöjligheter.

| — | De europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheterna bör sträva efter att upprätta en flexibel rättslig ram som minskar kostnaderna för och underlättar grundandet och driften av IKT-företag. Samtidigt bör man möjliggöra enkel tillgång till finansiering och uppmuntra till innovation, däribland utvärderings- och belöningspolitik. |
| --- | --- |

—

De europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheterna bör sträva efter att upprätta en flexibel rättslig ram som minskar kostnaderna för och underlättar grundandet och driften av IKT-företag. Samtidigt bör man möjliggöra enkel tillgång till finansiering och uppmuntra till innovation, däribland utvärderings- och belöningspolitik.

| — | De lokala och regionala myndigheternas centrala roll och möjligheter när det gäller digital utbildning av medborgare, skapandet och förvaltningen av digital infrastruktur – ofta genom gränsöverskridande eller mellanregionalt samarbete – samt innovations- och entreprenörskapsprocessen och genomförandet av e-förvaltning bör beaktas i all framtida lagstiftning för fullbordandet av den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

—

De lokala och regionala myndigheternas centrala roll och möjligheter när det gäller digital utbildning av medborgare, skapandet och förvaltningen av digital infrastruktur – ofta genom gränsöverskridande eller mellanregionalt samarbete – samt innovations- och entreprenörskapsprocessen och genomförandet av e-förvaltning bör beaktas i all framtida lagstiftning för fullbordandet av den digitala inre marknaden.

II.   REGIONKOMMITTÉNS POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 4. | ReK har välkomnat förslag till åtgärder som rör den inre marknaden för elektronisk kommunikation som syftar till att säkerställa en dynamisk och hållbar tillväxt och skapandet av nya arbetstillfällen inom alla ekonomiska sektorer, vilket också kommer att säkerställa ett konsumentskydd på hög nivå. De lokala och regionala myndigheternas centrala roll och potential när det gäller genomförandet av e-förvaltning bör beaktas i all framtida lagstiftning som syftar till att fullborda den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

4.

ReK har välkomnat förslag till åtgärder som rör den inre marknaden för elektronisk kommunikation som syftar till att säkerställa en dynamisk och hållbar tillväxt och skapandet av nya arbetstillfällen inom alla ekonomiska sektorer, vilket också kommer att säkerställa ett konsumentskydd på hög nivå. De lokala och regionala myndigheternas centrala roll och potential när det gäller genomförandet av e-förvaltning bör beaktas i all framtida lagstiftning som syftar till att fullborda den digitala inre marknaden.

| 5. | Kommittén påpekar att flaggskeppsinitiativen, bland annat den digitala agendan, spelar en avgörande roll som verktyg för tillväxt. Flaggskeppsinitiativen bör fungera som hävstång för att förbättra den politiska samordningen på alla nivåer med hänsyn till Europa 2020-målen samt användas i nyckeldokumenten. De lokala och regionala myndigheterna bör också fortsätta att använda flaggskeppsinitiativen som en referensram, inte bara för den politiska planeringen utan också med tanke på interaktionen med de högre förvaltningsnivåerna och andra berörda parter. Dessutom kan de lokala och regionala myndigheterna (inklusive offentliga organ som bibliotek, sjukhus och skolor) spela en större roll i spridningen och utnyttjandet av Horisont 2020-resultaten. |
| --- | --- |

5.

Kommittén påpekar att flaggskeppsinitiativen, bland annat den digitala agendan, spelar en avgörande roll som verktyg för tillväxt. Flaggskeppsinitiativen bör fungera som hävstång för att förbättra den politiska samordningen på alla nivåer med hänsyn till Europa 2020-målen samt användas i nyckeldokumenten. De lokala och regionala myndigheterna bör också fortsätta att använda flaggskeppsinitiativen som en referensram, inte bara för den politiska planeringen utan också med tanke på interaktionen med de högre förvaltningsnivåerna och andra berörda parter. Dessutom kan de lokala och regionala myndigheterna (inklusive offentliga organ som bibliotek, sjukhus och skolor) spela en större roll i spridningen och utnyttjandet av Horisont 2020-resultaten.

| 6. | Kommittén påpekar att man inte kan uppnå ekonomisk tillväxt genom delvis optimering, utan att det behövs ett holistiskt tänkesätt, ledarskap och åtgärder. Till exempel kan de lokala och regionala myndigheterna i sin egen verksamhet bättre utnyttja digitalisering om deras budgetpraxis och indikatorer kräver ett bra sammanlagt resultat och uppmuntrar till ett sektorsövergripande samarbete. ReK anser också att det är viktigt att det finns en bra balans mellan myndigheternas ansvar och innovativ utveckling, eftersom man på så sätt kan utveckla nya innovativa förvaltningsförfaranden. Man har positiva erfarenheter av experimentell finansiering som används för att förebygga problem eller utveckla och testa nya samhälleliga innovationer. |
| --- | --- |

6.

Kommittén påpekar att man inte kan uppnå ekonomisk tillväxt genom delvis optimering, utan att det behövs ett holistiskt tänkesätt, ledarskap och åtgärder. Till exempel kan de lokala och regionala myndigheterna i sin egen verksamhet bättre utnyttja digitalisering om deras budgetpraxis och indikatorer kräver ett bra sammanlagt resultat och uppmuntrar till ett sektorsövergripande samarbete. ReK anser också att det är viktigt att det finns en bra balans mellan myndigheternas ansvar och innovativ utveckling, eftersom man på så sätt kan utveckla nya innovativa förvaltningsförfaranden. Man har positiva erfarenheter av experimentell finansiering som används för att förebygga problem eller utveckla och testa nya samhälleliga innovationer.

| 7. | Kommittén rekommenderar en kombination av nedifrån och upp-orienterade åtgärder och ett uppifrån och ned-orienterat strategiskt ledarskap. Lokala och regionala aktörer är en drivande kraft i utvecklingen och utnyttjandet av digitalisering. Lokala och regionala beslutsfattare, arbetstagare och invånare kan vara en viktig resurs förutsatt att de har den kunskap och de färdigheter som behövs och en positiv attityd till digitalisering. Det är de lokala och regionala aktörernas uppgift att se till att dessa färdigheter uppnås. Den lokala och regionala nivån bör övervaka sin egen utveckling så att aktörerna på denna nivå inte sätter käppar i hjulet för sin egen utveckling. |
| --- | --- |

7.

Kommittén rekommenderar en kombination av nedifrån och upp-orienterade åtgärder och ett uppifrån och ned-orienterat strategiskt ledarskap. Lokala och regionala aktörer är en drivande kraft i utvecklingen och utnyttjandet av digitalisering. Lokala och regionala beslutsfattare, arbetstagare och invånare kan vara en viktig resurs förutsatt att de har den kunskap och de färdigheter som behövs och en positiv attityd till digitalisering. Det är de lokala och regionala aktörernas uppgift att se till att dessa färdigheter uppnås. Den lokala och regionala nivån bör övervaka sin egen utveckling så att aktörerna på denna nivå inte sätter käppar i hjulet för sin egen utveckling.

| 8. | Kommittén påminner om att digitaliseringen i ett medborgarnas Europa gör det möjligt för människor att skapa nätverk och kontakter så att de kan diskutera, lära sig av varandra, forma gemensamma åsikter och genom egna önskningar och målsättningar påverka beslutsfattandet och stärkandet av den gemensamma europeiska identiteten. Nya arbetsplatser bygger på marknaderna, och marknader uppstår lättare om Europa har en stark digital identitet och invånarna vill utnyttja digitalisering och till och med kräver nya digitala lösningar. |
| --- | --- |

8.

Kommittén påminner om att digitaliseringen i ett medborgarnas Europa gör det möjligt för människor att skapa nätverk och kontakter så att de kan diskutera, lära sig av varandra, forma gemensamma åsikter och genom egna önskningar och målsättningar påverka beslutsfattandet och stärkandet av den gemensamma europeiska identiteten. Nya arbetsplatser bygger på marknaderna, och marknader uppstår lättare om Europa har en stark digital identitet och invånarna vill utnyttja digitalisering och till och med kräver nya digitala lösningar.

| 9. | Kommittén påpekar att digitaliseringen genom att förändra arbetssätten oundvikligen har gjort vissa arbetsuppgifter föråldrade, vilket kräver att företagen och den offentliga sektorn har förmåga att förnyas och utnyttja en välutbildad arbetskraft för att skapa ett större mervärde. Digitalisering gör det också möjligt för medborgarna att försörja sig själva genom mikroföretag. Digitalisering bör också användas för att sträva efter tillväxtföretagande, eftersom tjänster och produkter kan produceras och distribueras oberoende av tid och plats. Aktörer i avlägsna regioner har lika möjligheter att dra nytta av digitalisering. |
| --- | --- |

9.

Kommittén påpekar att digitaliseringen genom att förändra arbetssätten oundvikligen har gjort vissa arbetsuppgifter föråldrade, vilket kräver att företagen och den offentliga sektorn har förmåga att förnyas och utnyttja en välutbildad arbetskraft för att skapa ett större mervärde. Digitalisering gör det också möjligt för medborgarna att försörja sig själva genom mikroföretag. Digitalisering bör också användas för att sträva efter tillväxtföretagande, eftersom tjänster och produkter kan produceras och distribueras oberoende av tid och plats. Aktörer i avlägsna regioner har lika möjligheter att dra nytta av digitalisering.

| 10. | Kommittén betonar att det behövs en tillväxtstrategi på EU-nivå och medlemsstatsnivå, som beaktar de möjligheter som den digitala agendan innebär och som stöder skapandet av ännu bättre och stabilare arbetsplatser, särskilt för unga. Ansvaret för anställbarheten ligger inte bara på den enskilda individen. Alla berörda parter, såsom företag, universitet, skolor, lokala myndigheter och de unga själva, bör vara delaktiga. |
| --- | --- |

10.

Kommittén betonar att det behövs en tillväxtstrategi på EU-nivå och medlemsstatsnivå, som beaktar de möjligheter som den digitala agendan innebär och som stöder skapandet av ännu bättre och stabilare arbetsplatser, särskilt för unga. Ansvaret för anställbarheten ligger inte bara på den enskilda individen. Alla berörda parter, såsom företag, universitet, skolor, lokala myndigheter och de unga själva, bör vara delaktiga.

| 11. | Tillräckliga naturresurser och minskade koldioxidavtryck är viktiga faktorer för hållbar utveckling. Den ekonomiska tillväxten i EU bör alltså grunda sig på något annat än ökad produktion av konsumtionsvaror. Produkter och tjänster som kan produceras och erbjudas digitalt kan skapa tillväxt som tär mindre på naturresurserna (2). |
| --- | --- |

11.

Tillräckliga naturresurser och minskade koldioxidavtryck är viktiga faktorer för hållbar utveckling. Den ekonomiska tillväxten i EU bör alltså grunda sig på något annat än ökad produktion av konsumtionsvaror. Produkter och tjänster som kan produceras och erbjudas digitalt kan skapa tillväxt som tär mindre på naturresurserna (2).

| 12. | Kommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att utreda möjligheterna att med hjälp av IKT, informationsmodellering och ett tillvägagångssätt som bygger på offentlig-privata partnerskap förbättra de offentligägda tillgångarnas, i synnerhet byggnadsmiljöernas och byggnadernas, hållbarhet under hela livscykeln. |
| --- | --- |

12.

Kommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att utreda möjligheterna att med hjälp av IKT, informationsmodellering och ett tillvägagångssätt som bygger på offentlig-privata partnerskap förbättra de offentligägda tillgångarnas, i synnerhet byggnadsmiljöernas och byggnadernas, hållbarhet under hela livscykeln.

| 13. | Kommittén betonar att man utöver teknikbaserad produktutveckling också bör fokusera på att utveckla människocentrerade metoder, tjänster och produkter, bland annat användarorienterad design (user-centric design), gemensamt skapande (co-creation) och snabbt genomförande av pilotprojekt (rapid piloting). ReK stöder initiativet ”Fonden för ett sammanlänkat Europa”, som kan användas för att utveckla ny infrastruktur för digitala offentliga tjänster eller för att bättre matcha problem i olika regioner med förslag på lösningar som tas fram på olika håll i Europa. Genom dessa åtgärder kan man säkerställa att digitala produkter snabbare och bättre uppfyller marknadernas, inklusive den offentliga sektorns, verkliga behov, och att konkurrenskraften för europeiska produkter och företag förbättras. |
| --- | --- |

13.

Kommittén betonar att man utöver teknikbaserad produktutveckling också bör fokusera på att utveckla människocentrerade metoder, tjänster och produkter, bland annat användarorienterad design (user-centric design), gemensamt skapande (co-creation) och snabbt genomförande av pilotprojekt (rapid piloting). ReK stöder initiativet ”Fonden för ett sammanlänkat Europa”, som kan användas för att utveckla ny infrastruktur för digitala offentliga tjänster eller för att bättre matcha problem i olika regioner med förslag på lösningar som tas fram på olika håll i Europa. Genom dessa åtgärder kan man säkerställa att digitala produkter snabbare och bättre uppfyller marknadernas, inklusive den offentliga sektorns, verkliga behov, och att konkurrenskraften för europeiska produkter och företag förbättras.

| 14. | Kommittén rekommenderar att man utreder om klyftan mellan IKT och affärsverksamheten kan överbryggas genom att förvalta informationssystemtjänster med hjälp av en övergripande arkitektur – inte bara genom att hantera information eller aktiviteten i fråga, utan helheten. Centralt för den övergripande arkitekturmodellen är att anpassa den önskade informations- och teknikmiljön på ett välorganiserat och systematiskt sätt till de strategiska och operativa behoven hos kärnverksamheten. |
| --- | --- |

14.

Kommittén rekommenderar att man utreder om klyftan mellan IKT och affärsverksamheten kan överbryggas genom att förvalta informationssystemtjänster med hjälp av en övergripande arkitektur – inte bara genom att hantera information eller aktiviteten i fråga, utan helheten. Centralt för den övergripande arkitekturmodellen är att anpassa den önskade informations- och teknikmiljön på ett välorganiserat och systematiskt sätt till de strategiska och operativa behoven hos kärnverksamheten.

| 15. | Kommittén konstaterar att de lokala och regionala myndigheterna har en mycket viktig roll när det gäller att säkerställa rättvis bredbandstillgång till rimligt pris i områden där marknadsmekanismerna kommer till korta och framhåller att digitala utvecklingsprojekt i glesbefolkade landsbygdsområden bör erkännas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (3). |
| --- | --- |

15.

Kommittén konstaterar att de lokala och regionala myndigheterna har en mycket viktig roll när det gäller att säkerställa rättvis bredbandstillgång till rimligt pris i områden där marknadsmekanismerna kommer till korta och framhåller att digitala utvecklingsprojekt i glesbefolkade landsbygdsområden bör erkännas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (3).

| 16. | Genom att dra nytta av IKT inom innovation kan man bemöta viktiga socioekonomiska utmaningar. Regionkommittén vill se en ny politisk ram som gör det möjligt för EU att stödja att affärsverksamhet som använder IKT inriktas på att lösa större samhällsproblem såsom klimatförändringen, energialternativ och åldrande samhällen. Kommittén är medveten om att fokus för flaggskeppsprojektet ”Europeiska innovationspartnerskap” ligger vid ”Aktivt och hälsosamt åldrande” och stöder att man tar fram e-tjänster till förmån för aktivt åldrande (Digital Active Aging). Genom att satsa på e-tjänster som gynnar den åldrande befolkningsgruppens hälsa och sociala integration kan Europa bli en pionjär på området och lägga grunden för nya världsomfattande exportmarknader. Europa skulle samtidigt kunna lätta den kostnadsbörda som hänger samman med den åldrande befolkningen. |
| --- | --- |

16.

Genom att dra nytta av IKT inom innovation kan man bemöta viktiga socioekonomiska utmaningar. Regionkommittén vill se en ny politisk ram som gör det möjligt för EU att stödja att affärsverksamhet som använder IKT inriktas på att lösa större samhällsproblem såsom klimatförändringen, energialternativ och åldrande samhällen. Kommittén är medveten om att fokus för flaggskeppsprojektet ”Europeiska innovationspartnerskap” ligger vid ”Aktivt och hälsosamt åldrande” och stöder att man tar fram e-tjänster till förmån för aktivt åldrande (Digital Active Aging). Genom att satsa på e-tjänster som gynnar den åldrande befolkningsgruppens hälsa och sociala integration kan Europa bli en pionjär på området och lägga grunden för nya världsomfattande exportmarknader. Europa skulle samtidigt kunna lätta den kostnadsbörda som hänger samman med den åldrande befolkningen.

| 17. | Det finns en möjlighet att skapa tillväxt och arbetstillfällen genom att använda digitalisering på ett nytt, innovativt sätt inom traditionellt starka europeiska sektorer såsom turism och kultur. De som tillhandahåller och använder tjänster kan exempelvis mötas på nya, innovativa digitala plattformar och på ett nytt sätt. Lokala och regionala aktörer kan hjälpa tjänsteleverantörer inom turism och kultur att finna andra tjänsteleverantörer i Europa inom samma verksamhetsområde. De skulle då kunna bygga nätverk och öka synligheten med hjälp av digitala lösningar. Konsumenter av tjänster inom turism och kultur kan både dra nytta av och själva producera innehåll genom så kallad crowdsourcing. Offentliga datasamlingar såsom digitalt material vid museer, arkiv och bibliotek kan fungera som utgångspunkter för de nya turism- och kulturtjänsterna. |
| --- | --- |

17.

Det finns en möjlighet att skapa tillväxt och arbetstillfällen genom att använda digitalisering på ett nytt, innovativt sätt inom traditionellt starka europeiska sektorer såsom turism och kultur. De som tillhandahåller och använder tjänster kan exempelvis mötas på nya, innovativa digitala plattformar och på ett nytt sätt. Lokala och regionala aktörer kan hjälpa tjänsteleverantörer inom turism och kultur att finna andra tjänsteleverantörer i Europa inom samma verksamhetsområde. De skulle då kunna bygga nätverk och öka synligheten med hjälp av digitala lösningar. Konsumenter av tjänster inom turism och kultur kan både dra nytta av och själva producera innehåll genom så kallad crowdsourcing. Offentliga datasamlingar såsom digitalt material vid museer, arkiv och bibliotek kan fungera som utgångspunkter för de nya turism- och kulturtjänsterna.

| 18. | Regionkommittén rekommenderar att digitaliseringen ska spridas genom att man antar sinsemellan kompletterande affärsmodeller med hjälp av vilka exempelvis sociala företag, och aktörer inom tredje sektorn kan erbjuda tjänster där den offentliga sektorn inte är verksam och företagen ännu inte ser några affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén rekommenderar att digitaliseringen ska spridas genom att man antar sinsemellan kompletterande affärsmodeller med hjälp av vilka exempelvis sociala företag, och aktörer inom tredje sektorn kan erbjuda tjänster där den offentliga sektorn inte är verksam och företagen ännu inte ser några affärsmöjligheter.

| 19. | Kommittén utgår från erfarenheten att investeringar i IKT kan bidra mer till regional tillväxt än andra kapitalinvesteringar. Därför rekommenderar ReK att man prioriterar fullbordandet av den digitala inre marknaden senast 2015, och vi anser att behoven av investeringar i telekominfrastrukturen ska tillgodoses genom att man fullt ut drar nytta av EU:s strukturfonder, underlättar en balanserad fördelning av offentliga och privata investeringar, utnyttjar andra finansieringskällor såsom Europeiska investeringsbanken samt genom att man tar fram en lämplig regelram på detta område. Mycket tätbefolkade regioner kan stödjas av privata investeringar i infrastruktur, medan övriga regioner behöver tillgång till offentliga investeringar för att stödja sin infrastruktur. |
| --- | --- |

19.

Kommittén utgår från erfarenheten att investeringar i IKT kan bidra mer till regional tillväxt än andra kapitalinvesteringar. Därför rekommenderar ReK att man prioriterar fullbordandet av den digitala inre marknaden senast 2015, och vi anser att behoven av investeringar i telekominfrastrukturen ska tillgodoses genom att man fullt ut drar nytta av EU:s strukturfonder, underlättar en balanserad fördelning av offentliga och privata investeringar, utnyttjar andra finansieringskällor såsom Europeiska investeringsbanken samt genom att man tar fram en lämplig regelram på detta område. Mycket tätbefolkade regioner kan stödjas av privata investeringar i infrastruktur, medan övriga regioner behöver tillgång till offentliga investeringar för att stödja sin infrastruktur.

| 20. | Kommittén välkomnar kommissionens initiativ för sammankopplade samhällen (Connected Communities). Ett av initiativens mål är att ge kommuner, deltagare i lokala bredbandspartnerskap samt operatörer anvisningar om hur de kan söka finansiering och ta fram skräddarsydda affärsmodeller som kan bidra till att de kan erbjuda sina samhällen höghastighetsbredband. Kommittén uppmuntrar lokala och regionala aktörer att dra nytta av EU:s nya finansiering och stöd till bredband. |
| --- | --- |

20.

Kommittén välkomnar kommissionens initiativ för sammankopplade samhällen (Connected Communities). Ett av initiativens mål är att ge kommuner, deltagare i lokala bredbandspartnerskap samt operatörer anvisningar om hur de kan söka finansiering och ta fram skräddarsydda affärsmodeller som kan bidra till att de kan erbjuda sina samhällen höghastighetsbredband. Kommittén uppmuntrar lokala och regionala aktörer att dra nytta av EU:s nya finansiering och stöd till bredband.

| 21. | Att få tillgång till och börja använda höghastighetsbredband samtidigt som kostnaderna minskar kan skapa sysselsättning inom europeiska företag, sätta fart på utvecklingen av moderna tjänster, främja e-handel och erbjuda affärsmöjligheter när det gäller sakernas internet (Internet of Things – IoT) och kommunikation från maskin till maskin (Machine-to-Machine – M2M). Regionkommittén oroar sig för en utveckling där nästa teknikgeneration (molntjänster, 3D-skrivare, e-hälsa, e-förvaltning, smarta städer, nöjestjänster, telepresence, stordata (Big Data), bilars anslutning till nätet osv.) kräver ännu snabbare bredband och sömlösa tjänster överallt i Europa. Dessutom kan de affärsmodeller som tas fram för att uppnå detta öka kostnadsbördan för regionala och lokala myndigheter mer än de klarar av. Det är viktigt att den övergripande kostnadsstrukturen för bredbandsprojekt inte bara beaktar etableringskostnader, utan även kostnader som följer av den snabba tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

21.

Att få tillgång till och börja använda höghastighetsbredband samtidigt som kostnaderna minskar kan skapa sysselsättning inom europeiska företag, sätta fart på utvecklingen av moderna tjänster, främja e-handel och erbjuda affärsmöjligheter när det gäller sakernas internet (Internet of Things – IoT) och kommunikation från maskin till maskin (Machine-to-Machine – M2M). Regionkommittén oroar sig för en utveckling där nästa teknikgeneration (molntjänster, 3D-skrivare, e-hälsa, e-förvaltning, smarta städer, nöjestjänster, telepresence, stordata (Big Data), bilars anslutning till nätet osv.) kräver ännu snabbare bredband och sömlösa tjänster överallt i Europa. Dessutom kan de affärsmodeller som tas fram för att uppnå detta öka kostnadsbördan för regionala och lokala myndigheter mer än de klarar av. Det är viktigt att den övergripande kostnadsstrukturen för bredbandsprojekt inte bara beaktar etableringskostnader, utan även kostnader som följer av den snabba tekniska utvecklingen.

| 22. | Det europeiska innovationspartnerskapet Smarta städer och samhällen (4) är en plattform som effektivt kan gynna hållbar tillväxt som bygger på digitalisering. För att produktutvecklingen och testunderlaget ska fungera krävs det även ett välfungerande ekosystem för innovation och affärsverksamhet. Genom samarbetet mellan sammankopplade smarta städer kan de lokala och regionala aktörerna bäst främja att växande antal lösningar inom företagen och därmed främja företagens konkurrenskraft i en global verksamhetsmiljö. |
| --- | --- |

22.

Det europeiska innovationspartnerskapet Smarta städer och samhällen (4) är en plattform som effektivt kan gynna hållbar tillväxt som bygger på digitalisering. För att produktutvecklingen och testunderlaget ska fungera krävs det även ett välfungerande ekosystem för innovation och affärsverksamhet. Genom samarbetet mellan sammankopplade smarta städer kan de lokala och regionala aktörerna bäst främja att växande antal lösningar inom företagen och därmed främja företagens konkurrenskraft i en global verksamhetsmiljö.

| 23. | När regionerna bygger upp strategier för smart specialisering (RIS3) kan de gynna digitalisering i den specialiseringsstrategi som de gått in för. Därmed kan de skapa ett större mervärde och följaktligen en snabbare tillväxt i området. Lokala och regionala myndigheter bör skapa processer som stöder innovation och entreprenörskap och styrmekanismer som optimerar synergierna mellan olika offentliga och privata finansieringsmekanismer, som styr synergier mellan olika regionala och lokala projekthelheter och som riktar fokus mot uppbyggnaden av europeiska partnerskap genom Horisont 2020, Interreg och makroregionerna, osv. |
| --- | --- |

23.

När regionerna bygger upp strategier för smart specialisering (RIS3) kan de gynna digitalisering i den specialiseringsstrategi som de gått in för. Därmed kan de skapa ett större mervärde och följaktligen en snabbare tillväxt i området. Lokala och regionala myndigheter bör skapa processer som stöder innovation och entreprenörskap och styrmekanismer som optimerar synergierna mellan olika offentliga och privata finansieringsmekanismer, som styr synergier mellan olika regionala och lokala projekthelheter och som riktar fokus mot uppbyggnaden av europeiska partnerskap genom Horisont 2020, Interreg och makroregionerna, osv.

| 24. | Kommittén uppmanar kommissionen att agera snabbt, så att regionerna får tydliga riktlinjer för hur de kan genomföra RIS3-strategier genom storskaliga ”megaprojekt” och projektportföljer som finansieras via flera fonder och som styrs genom ett samordnat samarbete med synergieffekter i stället för genom förvaltning av enskilda projekt. Digitala projekthanteringsinstrument och virtuella arbetsmiljöer är centrala för denna utveckling av arbetskulturen. |
| --- | --- |

24.

Kommittén uppmanar kommissionen att agera snabbt, så att regionerna får tydliga riktlinjer för hur de kan genomföra RIS3-strategier genom storskaliga ”megaprojekt” och projektportföljer som finansieras via flera fonder och som styrs genom ett samordnat samarbete med synergieffekter i stället för genom förvaltning av enskilda projekt. Digitala projekthanteringsinstrument och virtuella arbetsmiljöer är centrala för denna utveckling av arbetskulturen.

| 25. | Kommittén har tidigare, i anslutning till ramprogrammet Horisont 2020 och strukturfonderna, förespråkat att man börjar använda verktyg som kopplar samman forsknings- och innovationsstrategier med strategier för smart specialisering. På så sätt kan man skapa objektiva indikatorer som mäter spetskunnande samt ett europeiskt forskningsområde (5). Dessutom föreslår kommittén att de framtagna indikatorerna anpassas till utvärdering av resultaten av offentligt finansierade forskningsprojekt. Resultaten och deras inverkan bör fokusera på fördelarna för de lokala och regionala myndigheterna, skapa nya förutsättningar för företag och sysselsättning, förbättra tjänsternas utformning, ändamålsenlighet, användbarhet och effektivitet samt påverka produkters och tjänsters övergripande kvalitet och bidra till innovationssystem generellt. |
| --- | --- |

25.

Kommittén har tidigare, i anslutning till ramprogrammet Horisont 2020 och strukturfonderna, förespråkat att man börjar använda verktyg som kopplar samman forsknings- och innovationsstrategier med strategier för smart specialisering. På så sätt kan man skapa objektiva indikatorer som mäter spetskunnande samt ett europeiskt forskningsområde (5). Dessutom föreslår kommittén att de framtagna indikatorerna anpassas till utvärdering av resultaten av offentligt finansierade forskningsprojekt. Resultaten och deras inverkan bör fokusera på fördelarna för de lokala och regionala myndigheterna, skapa nya förutsättningar för företag och sysselsättning, förbättra tjänsternas utformning, ändamålsenlighet, användbarhet och effektivitet samt påverka produkters och tjänsters övergripande kvalitet och bidra till innovationssystem generellt.

| 26. | I sina yttranden har kommittén understrukit behovet av att aktivt dra nytta av innovativ offentlig upphandling och av att förenkla förfarandena. Kommittén uppmuntrar lokala och regionala tjänstemän att tillämpa dessa principer med målet att påskynda spridningen av digitala lösningar. |
| --- | --- |

26.

I sina yttranden har kommittén understrukit behovet av att aktivt dra nytta av innovativ offentlig upphandling och av att förenkla förfarandena. Kommittén uppmuntrar lokala och regionala tjänstemän att tillämpa dessa principer med målet att påskynda spridningen av digitala lösningar.

| 27. | En viktig förutsättning för att den europeiska inre marknaden ska fungera och den digitala ekonomin vara konkurrenskraftig är att man samlar värdenätverket av aktörer kring de digitala lösningarna, inklusive innehållsproducenter, marknadsförare, distributionskanaler, näthandel, programvaruutvecklare, teleoperatörer samt sakkunniga inom forskning, innovation, utbildning och immateriella rättigheter. Kommittén föreslår att de lokala och regionala myndigheterna åtar sig en viktigare roll när det gäller att samla och styra värdenätverk som sträcker sig över hela Europa och över regiongränser. |
| --- | --- |

27.

En viktig förutsättning för att den europeiska inre marknaden ska fungera och den digitala ekonomin vara konkurrenskraftig är att man samlar värdenätverket av aktörer kring de digitala lösningarna, inklusive innehållsproducenter, marknadsförare, distributionskanaler, näthandel, programvaruutvecklare, teleoperatörer samt sakkunniga inom forskning, innovation, utbildning och immateriella rättigheter. Kommittén föreslår att de lokala och regionala myndigheterna åtar sig en viktigare roll när det gäller att samla och styra värdenätverk som sträcker sig över hela Europa och över regiongränser.

| 28. | Tillväxt och nya arbetstillfällen kan skapas genom att man öppnar upp data, processer, offentliga rum och sådan överskottsinnovation som uppstår ur offentligt finansierade FoU-projekt. Kommunerna kan stödja mikroföretagare eller aktivera olika medborgargrupper exempelvis genom att erbjuda tillgång till offentliga utrymmen och deras nätförbindelser mot en särskilt överenskommen avgift. |
| --- | --- |

28.

Tillväxt och nya arbetstillfällen kan skapas genom att man öppnar upp data, processer, offentliga rum och sådan överskottsinnovation som uppstår ur offentligt finansierade FoU-projekt. Kommunerna kan stödja mikroföretagare eller aktivera olika medborgargrupper exempelvis genom att erbjuda tillgång till offentliga utrymmen och deras nätförbindelser mot en särskilt överenskommen avgift.

| 29. | Fri tillgång till offentliga handlingar och handlingar från aktörer som mottagit offentlig finansiering stärker enligt kommissionens utredningar den ekonomiska tillväxten och skapar nya möjligheter till affärsverksamhet även bland små företag, oavsett var de är belägna. Öppna offentliga uppgifter kan bidra till förbättrade förutsättningar för en effektiv digital inre marknad, där konsumenterna kan erbjudas lätthanterlig, trygg och flexibel tillgång till lagliga digitala material och tjänster (6). |
| --- | --- |

29.

Fri tillgång till offentliga handlingar och handlingar från aktörer som mottagit offentlig finansiering stärker enligt kommissionens utredningar den ekonomiska tillväxten och skapar nya möjligheter till affärsverksamhet även bland små företag, oavsett var de är belägna. Öppna offentliga uppgifter kan bidra till förbättrade förutsättningar för en effektiv digital inre marknad, där konsumenterna kan erbjudas lätthanterlig, trygg och flexibel tillgång till lagliga digitala material och tjänster (6).

| 30. | Den teknik som behövs för att ta del av offentliga öppna uppgifter ligger redan nu på en hög nivå, men den behärskas inte nödvändigtvis i tillräcklig utsträckning på lokal och regional nivå, och det finns kanske inte heller mekanismer för att finna uppgifter som kan återanvändas (7). Metadata är en viktig del av vidareutnyttjandet av uppgifter, och deras publicering i standardiserat format skulle kunna främja i synnerhet utbyte av information över gränserna, användbarhet och saluföring. |
| --- | --- |

30.

Den teknik som behövs för att ta del av offentliga öppna uppgifter ligger redan nu på en hög nivå, men den behärskas inte nödvändigtvis i tillräcklig utsträckning på lokal och regional nivå, och det finns kanske inte heller mekanismer för att finna uppgifter som kan återanvändas (7). Metadata är en viktig del av vidareutnyttjandet av uppgifter, och deras publicering i standardiserat format skulle kunna främja i synnerhet utbyte av information över gränserna, användbarhet och saluföring.

| 31. | Mängden data på internet ökar i allt snabbare takt. Användningen av stora datamängder (stordata eller Big Data) förväntas under de närmaste åren leda till nya affärsmöjligheter och arbetstillfällen, men deras användning inom den offentliga sektorn är fortfarande rudimentär, bl.a. inom hälsovården, trafiken eller arbetsförmedlingen. Det döljer sig en mycket stor potential i kombinationen av öppna data, stordata samt offentliga och privata databaser. Regleringen på EU-nivå bör utvecklas mot bättre möjligheter att utnyttja stordata på ett ändamålsenligt sätt utan att dataskyddet för medborgarna samtidigt äventyras. |
| --- | --- |

31.

Mängden data på internet ökar i allt snabbare takt. Användningen av stora datamängder (stordata eller Big Data) förväntas under de närmaste åren leda till nya affärsmöjligheter och arbetstillfällen, men deras användning inom den offentliga sektorn är fortfarande rudimentär, bl.a. inom hälsovården, trafiken eller arbetsförmedlingen. Det döljer sig en mycket stor potential i kombinationen av öppna data, stordata samt offentliga och privata databaser. Regleringen på EU-nivå bör utvecklas mot bättre möjligheter att utnyttja stordata på ett ändamålsenligt sätt utan att dataskyddet för medborgarna samtidigt äventyras.

| 32. | EU:s nätverksmiljö bör bli den tryggaste i världen. Därför föreslår kommittén att Europa i den världsomfattande konkurrensen profilerar sig som en trygg och stabil verksamhetsmiljö med en väl utbyggd infrastruktur för datatrafik. Därmed kunde man locka dataintensiva företag till investeringar och utvidgningar av sin verksamhet i europeiska regioner. Möjligheterna till störningar, attacker och brottslighet på datanäten bör minimeras, eftersom de skadar företagens image, minskar arbetsproduktiviteten och skadar uppgifter som är livsviktiga för företaget. |
| --- | --- |

32.

EU:s nätverksmiljö bör bli den tryggaste i världen. Därför föreslår kommittén att Europa i den världsomfattande konkurrensen profilerar sig som en trygg och stabil verksamhetsmiljö med en väl utbyggd infrastruktur för datatrafik. Därmed kunde man locka dataintensiva företag till investeringar och utvidgningar av sin verksamhet i europeiska regioner. Möjligheterna till störningar, attacker och brottslighet på datanäten bör minimeras, eftersom de skadar företagens image, minskar arbetsproduktiviteten och skadar uppgifter som är livsviktiga för företaget.

| 33. | Det bör byggas tekniska plattformar i Europa. I syfte att förbättre cybersäkerheten bör man utreda behovet av att bygga upp ett mer slutet nät vid sidan av dagens internet. Detta kunde ge en konkurrensfördel för affärsverksamhet, molntjänster och forskning som kräver tillförlitlighet. Dessutom kunde EU styra de aktörer som unionen finansierar i riktning mot att dra nytta av dessa plattformar och därmed underlätta den kommersiella framgången för de nya lösningarna. |
| --- | --- |

33.

Det bör byggas tekniska plattformar i Europa. I syfte att förbättre cybersäkerheten bör man utreda behovet av att bygga upp ett mer slutet nät vid sidan av dagens internet. Detta kunde ge en konkurrensfördel för affärsverksamhet, molntjänster och forskning som kräver tillförlitlighet. Dessutom kunde EU styra de aktörer som unionen finansierar i riktning mot att dra nytta av dessa plattformar och därmed underlätta den kommersiella framgången för de nya lösningarna.

| 34. | Det är ytterst viktigt att se till att säkerhetskraven på alla nivåer uppfylls för att säkerställa att man uppnår bästa möjliga skydd av personlig integritet och personuppgifter samt förhindrar alla former av olaglig spårning av personuppgifter och profilanalys, inklusive shoppingpreferenser, hälsotillstånd, patientjournaler etc. Med tanke på skyddet av privatlivet måste man även undersöka om uppgifter från olika register kan kombineras automatiskt i syfte att skapa synnerligen detaljerade personprofiler (8). |
| --- | --- |

34.

Det är ytterst viktigt att se till att säkerhetskraven på alla nivåer uppfylls för att säkerställa att man uppnår bästa möjliga skydd av personlig integritet och personuppgifter samt förhindrar alla former av olaglig spårning av personuppgifter och profilanalys, inklusive shoppingpreferenser, hälsotillstånd, patientjournaler etc. Med tanke på skyddet av privatlivet måste man även undersöka om uppgifter från olika register kan kombineras automatiskt i syfte att skapa synnerligen detaljerade personprofiler (8).

| 35. | Digitaliseringen inom högskoleutbildningen, inklusive storskaliga öppna nätkurser (Massive Open Online Courses, MOOC), undergår en liknande strukturomvandling som redan tidigare har ändrat verksamhetsförutsättningarna för exempelvis medierna. Högskoleutbildningen i Europa kan halka efter i förhållande till andra delar av världen som investerar i utbildningsreformer byggda på IKT-strategier. Å andra sidan har även lokala och regionala aktörer möjlighet att i sitt samarbete med högskolorna använda sig av digitaliseringen som ett led i förnyandet av utbildningssektorn. Detta kunde skapa bättre förutsättningar för europeiska aktörer att hävda sig på de växande utbildningsmarknaderna i världen och samtidigt skapa möjligheter för nya arbetstillfällen inom högskolesektorn. Genom att luta sig mot principen om kunskapstriangeln (forskning, innovation, utbildning) kunde högskolor som gått in för digitalisering på ett mer trovärdigt sätt se över andra verksamhetsområden i sin bransch och därmed främja uppkomsten av nya arbetstillfällen i företagen eller bidra till att den offentliga sektorn utvecklar e-förvaltning eller e-tjänster. |
| --- | --- |

35.

Digitaliseringen inom högskoleutbildningen, inklusive storskaliga öppna nätkurser (Massive Open Online Courses, MOOC), undergår en liknande strukturomvandling som redan tidigare har ändrat verksamhetsförutsättningarna för exempelvis medierna. Högskoleutbildningen i Europa kan halka efter i förhållande till andra delar av världen som investerar i utbildningsreformer byggda på IKT-strategier. Å andra sidan har även lokala och regionala aktörer möjlighet att i sitt samarbete med högskolorna använda sig av digitaliseringen som ett led i förnyandet av utbildningssektorn. Detta kunde skapa bättre förutsättningar för europeiska aktörer att hävda sig på de växande utbildningsmarknaderna i världen och samtidigt skapa möjligheter för nya arbetstillfällen inom högskolesektorn. Genom att luta sig mot principen om kunskapstriangeln (forskning, innovation, utbildning) kunde högskolor som gått in för digitalisering på ett mer trovärdigt sätt se över andra verksamhetsområden i sin bransch och därmed främja uppkomsten av nya arbetstillfällen i företagen eller bidra till att den offentliga sektorn utvecklar e-förvaltning eller e-tjänster.

| 36. | Det är positivt att man agerar inom den stora koalition (Grand Coalition for Digital Jobs) som verkar för ökad sysselsättning på det digitala området (9) och att man samarbetar med sektorn för att främja det nödvändiga IKT-kunnandet bland användarna. Både organisationer och individer måste allt oftare ställa om – lära nytt och lära mer – för att hänga med i utvecklingen. Det blir därför allt mer angeläget för företag och offentlig förvaltning att utveckla innovativa sätt att säkra framtida kompetensförsörjning. Som de största hindren nämns bristen på rätt kunskap och kompetens. Särskilt de digitala kunskaperna bland arbetslösa bör förbättras, och personer med yrkesexamen eller högskoleexamen bör erbjudas möjlighet att lära sig hur e-handel fungerar. Regionkommittén stöder initiativet om utveckling av europeiskt nätföretagande. |
| --- | --- |

36.

Det är positivt att man agerar inom den stora koalition (Grand Coalition for Digital Jobs) som verkar för ökad sysselsättning på det digitala området (9) och att man samarbetar med sektorn för att främja det nödvändiga IKT-kunnandet bland användarna. Både organisationer och individer måste allt oftare ställa om – lära nytt och lära mer – för att hänga med i utvecklingen. Det blir därför allt mer angeläget för företag och offentlig förvaltning att utveckla innovativa sätt att säkra framtida kompetensförsörjning. Som de största hindren nämns bristen på rätt kunskap och kompetens. Särskilt de digitala kunskaperna bland arbetslösa bör förbättras, och personer med yrkesexamen eller högskoleexamen bör erbjudas möjlighet att lära sig hur e-handel fungerar. Regionkommittén stöder initiativet om utveckling av europeiskt nätföretagande.

| 37. | Kommittén har ställt sig bakom kommissionens förslag att via de nya utbildningsprogrammen Erasmus+ och Horisont 2020 stödja utbildningsanordnare i utarbetandet av nya verksamhets- och utbildningsmodeller och att initiera aktiviteter för att pröva innovativa lärmetoder, arbete med styrdokument och bedömning av färdigheter (10). I syfte att skapa tillväxt och nya arbetstillfällen stöder kommittén att läroanstalter som finansieras av lokala och regionala myndigheter öppnas som miljöer för utveckling, test och pilotprojekt (Living Labs) för digitala inlärningslösningar. |
| --- | --- |

37.

Kommittén har ställt sig bakom kommissionens förslag att via de nya utbildningsprogrammen Erasmus+ och Horisont 2020 stödja utbildningsanordnare i utarbetandet av nya verksamhets- och utbildningsmodeller och att initiera aktiviteter för att pröva innovativa lärmetoder, arbete med styrdokument och bedömning av färdigheter (10). I syfte att skapa tillväxt och nya arbetstillfällen stöder kommittén att läroanstalter som finansieras av lokala och regionala myndigheter öppnas som miljöer för utveckling, test och pilotprojekt (Living Labs) för digitala inlärningslösningar.

| 38. | Livslångt lärande gäller hela livscykeln, även utanför den formella utbildningen. Med hjälp av teknik och internetkurser kan alla lära sig överallt när som helst, med vilket verktyg som helst och med stöd av vem som helst. På detta sätt kan man även utveckla medborgarnas kunskaper om IKT och dataskydd. De lokala och regionala aktörerna bör säkerställa att mediekompetensen utvecklas systematiskt på alla utbildningsstadier från förskolan till yrkesutbildning eller utbildning som leder till vetenskaplig examen. I Europa skulle man exempelvis kunna skapa incitament genom att förbättra och dra nytta av standarder och certifikat som attesterar kunskaper i datateknik (European Standards and Certifications for Digital Skills). |
| --- | --- |

38.

Livslångt lärande gäller hela livscykeln, även utanför den formella utbildningen. Med hjälp av teknik och internetkurser kan alla lära sig överallt när som helst, med vilket verktyg som helst och med stöd av vem som helst. På detta sätt kan man även utveckla medborgarnas kunskaper om IKT och dataskydd. De lokala och regionala aktörerna bör säkerställa att mediekompetensen utvecklas systematiskt på alla utbildningsstadier från förskolan till yrkesutbildning eller utbildning som leder till vetenskaplig examen. I Europa skulle man exempelvis kunna skapa incitament genom att förbättra och dra nytta av standarder och certifikat som attesterar kunskaper i datateknik (European Standards and Certifications for Digital Skills).

| 39. | Det är välkommet att kommissionen startat en portal för e-lärande och anslagit medel för den från Erasmus+. Det europeiska kunnandet och konkurrenskraften kunde i framtiden förbättras ytterligare genom en gemensam portal som samlar öppna inlärningsresurser och exempelvis de viktigaste resultaten av FoU-projekt som finansierats av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

39.

Det är välkommet att kommissionen startat en portal för e-lärande och anslagit medel för den från Erasmus+. Det europeiska kunnandet och konkurrenskraften kunde i framtiden förbättras ytterligare genom en gemensam portal som samlar öppna inlärningsresurser och exempelvis de viktigaste resultaten av FoU-projekt som finansierats av Europeiska unionen.

Bryssel den 4 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  EU:s digitala utmaning – Kommissionens bidrag till Europeiska rådets möte 24–25 oktober 2013, http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/20131010_sv.pdf

1

(2)  CdR 626/2012.

2

(3)  CdR 5960/2013.

3

(4)  http://ec.europa.eu/eip/smartcities/about-partnership/how-do-i-get-involved/index_en.htm

4

(5)  CdR 2414/2012.

5

(6)  CdR 626/2012.

6

(7)  CdR 626/2012.

7

(8)  CdR 626/2012.

8

(9)  Flerpartspartnerskap för att ta itu med bristen på digital kompetens i EU och de otillsatta IKT-relaterade tjänsterna https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/grand-coalition-digital-jobs

9

(10)  CdR 6183/2013.

10

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/65

---

Yttrande från Regionkommittén – ”Internetpolitik och förvaltning av internet”

(2015/C 019/14)

| Föredragande | Odeta Žerlauskienė (LT–ALDE), ledamot av distriktsfullmäktige i Skuodas |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Internetpolitik och förvaltning av internet – Europas roll i utformningen av framtidens internetförvaltning
  COM(2014) 72 final |

Föredragande

Odeta Žerlauskienė (LT–ALDE), ledamot av distriktsfullmäktige i Skuodas

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Internetpolitik och förvaltning av internet – Europas roll i utformningen av framtidens internetförvaltning

COM(2014) 72 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Internet har som globalt informationsforum blivit en oskiljaktig del av det moderna samhället och en kollektiv nyttighet, och därför finns det ett internationellt allmänintresse av att det fungerar ordentligt. |
| --- | --- |

1.

Internet har som globalt informationsforum blivit en oskiljaktig del av det moderna samhället och en kollektiv nyttighet, och därför finns det ett internationellt allmänintresse av att det fungerar ordentligt.

| 2. | Vi välkomnar de ansträngningar som pågår för en starkare internationell förvaltning av internet och framför allt de åtgärder som Förenta staterna:s regering, som spelade en central roll vid internets uppkomst, har vidtagit för att främja en övergång till en global och heltäckande förvaltning av internet. |
| --- | --- |

2.

Vi välkomnar de ansträngningar som pågår för en starkare internationell förvaltning av internet och framför allt de åtgärder som Förenta staterna:s regering, som spelade en central roll vid internets uppkomst, har vidtagit för att främja en övergång till en global och heltäckande förvaltning av internet.

| 3. | Vi anser att EU aktivt bör engagera sig i arbetet för att utforma en global förvaltning av internet så att EU:s förebild i fråga om god förvaltning stärks och befästs. Vi välkomnar i samband med detta kommissionens initiativ att genom sitt meddelande om internetpolitik och förvaltning av internet förtydliga EU:s roll i den globala politiken för förvaltning av internet samt kommissionens ordförande Jean-Claude Junckers mål att skapa en digital inre marknad och en gemensam digital agenda. |
| --- | --- |

3.

Vi anser att EU aktivt bör engagera sig i arbetet för att utforma en global förvaltning av internet så att EU:s förebild i fråga om god förvaltning stärks och befästs. Vi välkomnar i samband med detta kommissionens initiativ att genom sitt meddelande om internetpolitik och förvaltning av internet förtydliga EU:s roll i den globala politiken för förvaltning av internet samt kommissionens ordförande Jean-Claude Junckers mål att skapa en digital inre marknad och en gemensam digital agenda.

VÄRDEASPEKTEN PÅ POLITIKEN FÖR FÖRVALTNING AV INTERNET

| 4. | Utvecklingen av internet som ett teknikbaserat forum för interaktion och utbyte av upplysningar människor emellan kan inte vara skild från de värderingar som ligger till grund för de mellanmänskliga förbindelserna. EU:s roll i politiken för att förbättra internet kan därför inte heller vara skild från EU:s grundläggande värderingar. |
| --- | --- |

4.

Utvecklingen av internet som ett teknikbaserat forum för interaktion och utbyte av upplysningar människor emellan kan inte vara skild från de värderingar som ligger till grund för de mellanmänskliga förbindelserna. EU:s roll i politiken för att förbättra internet kan därför inte heller vara skild från EU:s grundläggande värderingar.

| 5. | Vi betonar därför att den europeiska strategin avseende internets framtid ska baseras på principerna om frihet, öppenhet och neutralitet. |
| --- | --- |

5.

Vi betonar därför att den europeiska strategin avseende internets framtid ska baseras på principerna om frihet, öppenhet och neutralitet.

| 6. | Vi framhåller internets betydelse som verktyg för att upprätthålla och främja den kulturella mångfalden, som är en av EU:s grundläggande värderingar (1), och därför måste man i politiken för förvaltning av internet även i fortsättningen ta hänsyn till, bevara och främja den kulturella och språkliga mångfalden. |
| --- | --- |

6.

Vi framhåller internets betydelse som verktyg för att upprätthålla och främja den kulturella mångfalden, som är en av EU:s grundläggande värderingar (1), och därför måste man i politiken för förvaltning av internet även i fortsättningen ta hänsyn till, bevara och främja den kulturella och språkliga mångfalden.

| 7. | Vi välkomnar kommissionens ståndpunkt att flerpartsprocesserna i samband med internet måste vara förenliga med de grundläggande rättigheterna och följande principer: insyn (att alla berörda parter har möjlighet att delta), delaktighet och jämvikt (att de ansvariga har en skyldighet att ge alla berörda aktörer möjlighet att delta) och ansvarsskyldighet (en skyldighet att regelbundet informera alla berörda parter om den egna verksamheten) (2). |
| --- | --- |

7.

Vi välkomnar kommissionens ståndpunkt att flerpartsprocesserna i samband med internet måste vara förenliga med de grundläggande rättigheterna och följande principer: insyn (att alla berörda parter har möjlighet att delta), delaktighet och jämvikt (att de ansvariga har en skyldighet att ge alla berörda aktörer möjlighet att delta) och ansvarsskyldighet (en skyldighet att regelbundet informera alla berörda parter om den egna verksamheten) (2).

| 8. | Vi framhåller de diskussioner som för närvarande pågår om huruvida tillgång till internet ska erkännas som en mänsklig rättighet, de beslut som ett antal stater, inklusive EU-medlemsstater (3), har fattat i denna fråga samt den motsatta sidans åsikter, att internet bara är en teknik som gör det lättare för människor att utöva sina grundläggande rättigheter (4). Vi rekommenderar att användning av internet betraktas som en obestridlig medborgerlig rättighet som de nationella, regionala och lokala myndigheterna efter förmåga kan bidra till att förverkliga. |
| --- | --- |

8.

Vi framhåller de diskussioner som för närvarande pågår om huruvida tillgång till internet ska erkännas som en mänsklig rättighet, de beslut som ett antal stater, inklusive EU-medlemsstater (3), har fattat i denna fråga samt den motsatta sidans åsikter, att internet bara är en teknik som gör det lättare för människor att utöva sina grundläggande rättigheter (4). Vi rekommenderar att användning av internet betraktas som en obestridlig medborgerlig rättighet som de nationella, regionala och lokala myndigheterna efter förmåga kan bidra till att förverkliga.

| 9. | Riktlinjerna för internets utveckling i Tunisagendan för informationssamhället (5) från 2005 om att regeringarna (”governments”), den privata sektorn och det civila samhället bör delta i förvaltningen av internet (punkt 34), får inte tolkas snävt. Begreppet governments är inte fullständigt om det bara omfattar de nationella myndigheterna, utan ska också omfatta den myndighetsnivå som står varje medborgare närmast – de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

9.

Riktlinjerna för internets utveckling i Tunisagendan för informationssamhället (5) från 2005 om att regeringarna (”governments”), den privata sektorn och det civila samhället bör delta i förvaltningen av internet (punkt 34), får inte tolkas snävt. Begreppet governments är inte fullständigt om det bara omfattar de nationella myndigheterna, utan ska också omfatta den myndighetsnivå som står varje medborgare närmast – de lokala och regionala myndigheterna.

| 10. | De över 1 00  000 lokala och regionala myndigheter som står för den subnationella förvaltningen i EU:s 28 medlemsstater är viktiga aktörer i internetpolitiken genom att de både skapar internetinnehåll och verkar för att göra internet mer tillgängligt. De bör därför få tillräckliga möjligheter att delta direkt på både nationell och europeisk nivå i arbetet med att utforma en europeisk ståndpunkt i globala frågor när det gäller politiken för förvaltning av internet. |
| --- | --- |

10.

De över 1 00  000 lokala och regionala myndigheter som står för den subnationella förvaltningen i EU:s 28 medlemsstater är viktiga aktörer i internetpolitiken genom att de både skapar internetinnehåll och verkar för att göra internet mer tillgängligt. De bör därför få tillräckliga möjligheter att delta direkt på både nationell och europeisk nivå i arbetet med att utforma en europeisk ståndpunkt i globala frågor när det gäller politiken för förvaltning av internet.

| 11. | EU:s politiska strategi för förvaltning av internet kan visa sig vara ett verksamt verktyg för att skapa en attraktiv bild av EU på internationell nivå, där EU framställs som en central aktör när internetpolitiken ska utformas och normer för bästa politiska praxis ska fastställas på global nivå. |
| --- | --- |

11.

EU:s politiska strategi för förvaltning av internet kan visa sig vara ett verksamt verktyg för att skapa en attraktiv bild av EU på internationell nivå, där EU framställs som en central aktör när internetpolitiken ska utformas och normer för bästa politiska praxis ska fastställas på global nivå.

EN GEMENSAM STRATEGI FÖR FÖRVALTNING AV INTERNET

| 12. | Skillnaderna mellan de olika strategier för förvaltning av internet som finns på internationell nivå (i Tunisagendan, slutsatserna från NETmundial-konferensen (6), OECD:s förklaring och slutsatserna från världstoppmötet om informationssamhället (WSIS) (7)) är inte stora, och detta tyder på att ett globalt samförstånd håller på att ta form i frågor om förvaltning av internet. |
| --- | --- |

12.

Skillnaderna mellan de olika strategier för förvaltning av internet som finns på internationell nivå (i Tunisagendan, slutsatserna från NETmundial-konferensen (6), OECD:s förklaring och slutsatserna från världstoppmötet om informationssamhället (WSIS) (7)) är inte stora, och detta tyder på att ett globalt samförstånd håller på att ta form i frågor om förvaltning av internet.

| 13. | Tunisagendans strategi för framtidens internet är fortfarande aktuell och sammanfattas av den engelska akronymen COMPACT – internet som ett utrymme för medborgerligt ansvar (Civic responsibilities), en sammanhållen resurs som förvaltas genom en flerpartsstrategi (One unfragmented resource governed via a Multistakeholder approach) för att främja demokrati och mänskliga rättigheter (to Promote democracy and human rights), på grundval av en gedigen teknisk arkitektur (sound Achitecture) som är förtroendeingivande (Confidence) och underlättar en öppen förvaltning (Transparent governance) av både den underliggande internetinfrastrukturen och de tjänster som bygger på den. Denna strategi bör tjäna som riktlinje vid utformningen av en europeisk ståndpunkt i denna fråga. |
| --- | --- |

13.

Tunisagendans strategi för framtidens internet är fortfarande aktuell och sammanfattas av den engelska akronymen COMPACT – internet som ett utrymme för medborgerligt ansvar (Civic responsibilities), en sammanhållen resurs som förvaltas genom en flerpartsstrategi (One unfragmented resource governed via a Multistakeholder approach) för att främja demokrati och mänskliga rättigheter (to Promote democracy and human rights), på grundval av en gedigen teknisk arkitektur (sound Achitecture) som är förtroendeingivande (Confidence) och underlättar en öppen förvaltning (Transparent governance) av både den underliggande internetinfrastrukturen och de tjänster som bygger på den. Denna strategi bör tjäna som riktlinje vid utformningen av en europeisk ståndpunkt i denna fråga.

| 14. | Kommittén välkomnar det åtagande som Förenta staterna:s regering har gjort att omorganisera tilldelningen av nationella toppdomäner (ccTLD: country-code Top-Level Domain) och i stället för den unilaterala tilldelningen, genom ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) och IANA (Internet Assigned Numbers Authority), tillämpa en modell som grundar sig på globalt partnerskap. Detta initiativ bör genomföras fullt ut i enlighet med slutsatserna från den globala flerpartskonferensen om framtidens förvaltning av internet i april 2014. |
| --- | --- |

14.

Kommittén välkomnar det åtagande som Förenta staterna:s regering har gjort att omorganisera tilldelningen av nationella toppdomäner (ccTLD: country-code Top-Level Domain) och i stället för den unilaterala tilldelningen, genom ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) och IANA (Internet Assigned Numbers Authority), tillämpa en modell som grundar sig på globalt partnerskap. Detta initiativ bör genomföras fullt ut i enlighet med slutsatserna från den globala flerpartskonferensen om framtidens förvaltning av internet i april 2014.

| 15. | Vi välkomnar kommissionens planer på att skapa en global plattform, ett observationsorgan för internetpolitik (Global Internet Policy Observatory, GIPO) som ska fungera som förbindelselänk mellan alla berörda parter och bli en global onlineresurs för utformningen och regleringen av internetpolitiken samt för samordningen av den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

15.

Vi välkomnar kommissionens planer på att skapa en global plattform, ett observationsorgan för internetpolitik (Global Internet Policy Observatory, GIPO) som ska fungera som förbindelselänk mellan alla berörda parter och bli en global onlineresurs för utformningen och regleringen av internetpolitiken samt för samordningen av den tekniska utvecklingen.

| 16. | Kommittén ställer sig positiv till kommissionens syn på det framtida observationsorganet som en global kollektiv nyttighet, där inga enskilda deltagare eller parter kan påtvinga de andra sin vilja, och uppmanar alla berörda parter, framför allt de lokala och regionala myndigheterna, att delta i de samrådsstrukturer som finns för frågor om förvaltning av internet. |
| --- | --- |

16.

Kommittén ställer sig positiv till kommissionens syn på det framtida observationsorganet som en global kollektiv nyttighet, där inga enskilda deltagare eller parter kan påtvinga de andra sin vilja, och uppmanar alla berörda parter, framför allt de lokala och regionala myndigheterna, att delta i de samrådsstrukturer som finns för frågor om förvaltning av internet.

| 17. | I diskussionerna om internets framtid bör den grundläggande principen, nätneutraliteten, förbli densamma, oavsett vilka värderingar de berörda parterna framhåller. |
| --- | --- |

17.

I diskussionerna om internets framtid bör den grundläggande principen, nätneutraliteten, förbli densamma, oavsett vilka värderingar de berörda parterna framhåller.

| 18. | Vi ställer oss positiva till att kommissionen i sitt meddelande COM(2014) 72 final förklarar att den avser att genomföra en analys av riskerna för konflikter mellan lagar och domsagor på internet och förbereda en svarsmekanism från EU:s sida. |
| --- | --- |

18.

Vi ställer oss positiva till att kommissionen i sitt meddelande COM(2014) 72 final förklarar att den avser att genomföra en analys av riskerna för konflikter mellan lagar och domsagor på internet och förbereda en svarsmekanism från EU:s sida.

DEN TEKNISKA ASPEKTEN PÅ FÖRVALTNING AV INTERNET

| 19. | De normer om internets utformning som fastställs av den nuvarande tekniska expertstrukturen, med stöd av den internationella arbetsgruppen Internet Engineering Task Forces (IETF), bör respekteras även i framtiden. |
| --- | --- |

19.

De normer om internets utformning som fastställs av den nuvarande tekniska expertstrukturen, med stöd av den internationella arbetsgruppen Internet Engineering Task Forces (IETF), bör respekteras även i framtiden.

| 20. | Vi ställer oss positiva till de tekniska experternas ansträngningar för att ta fram metoder för fastställande av specifikationer, där hänsyn tas till dagsaktuella frågor, t.ex. att befästa integritetsskyddet på protokollnivå, förankra möjligheterna till flerspråkiga domännamn och öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättningar, samt EU:s framsteg när det handlar om att befästa dessa landvinningar i rättsakter (8). |
| --- | --- |

20.

Vi ställer oss positiva till de tekniska experternas ansträngningar för att ta fram metoder för fastställande av specifikationer, där hänsyn tas till dagsaktuella frågor, t.ex. att befästa integritetsskyddet på protokollnivå, förankra möjligheterna till flerspråkiga domännamn och öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättningar, samt EU:s framsteg när det handlar om att befästa dessa landvinningar i rättsakter (8).

| 21. | Eftersom olika stater har olika intressen och möjligheter att driva igenom sina intressen vill vi framhålla de utmaningar som EU står inför i förhandlingarna om framtidens reglering av internet. I förhandlingarna om gemensamma EU-bestämmelser i frågan om framtidens internet får man därför inte bortse från subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

21.

Eftersom olika stater har olika intressen och möjligheter att driva igenom sina intressen vill vi framhålla de utmaningar som EU står inför i förhandlingarna om framtidens reglering av internet. I förhandlingarna om gemensamma EU-bestämmelser i frågan om framtidens internet får man därför inte bortse från subsidiaritetsprincipen.

| 22. | Vi understryker vikten av samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn för att internet ska fungera effektivt och säkert, framför allt med tanke på att de flesta näten och informationssystemen förvaltas av privata aktörer. Detta samarbete får dock inte innebära några ytterligare kostnader för företagen. |
| --- | --- |

22.

Vi understryker vikten av samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn för att internet ska fungera effektivt och säkert, framför allt med tanke på att de flesta näten och informationssystemen förvaltas av privata aktörer. Detta samarbete får dock inte innebära några ytterligare kostnader för företagen.

| 23. | Vi betonar nätinfrastrukturens och framför allt bredbandsnätets betydelse för att internet ska fungera smidigt och uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna för att internet ska få största möjliga spridning när det gäller såväl geografisk täckning som samtliga befolkningsgruppers möjlighet att dra nytta av internet. |
| --- | --- |

23.

Vi betonar nätinfrastrukturens och framför allt bredbandsnätets betydelse för att internet ska fungera smidigt och uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna för att internet ska få största möjliga spridning när det gäller såväl geografisk täckning som samtliga befolkningsgruppers möjlighet att dra nytta av internet.

| 24. | Vi framhåller betydelsen av övergripande vertikala partnerskap när man utnyttjar de möjligheter som Erufs nuvarande bestämmelser erbjuder. Detta gäller särskilt dem som handlar om att förbättra tillgången, användningen och kvaliteten när det gäller informations- och kommunikationsteknik genom att bygga ut bredbands- och höghastighetsnät och stödja införandet av ny teknik och nätverk för den digitala ekonomin. Därigenom kan man främja den digitala potentialen i Europas regioner och EU i sin helhet. |
| --- | --- |

24.

Vi framhåller betydelsen av övergripande vertikala partnerskap när man utnyttjar de möjligheter som Erufs nuvarande bestämmelser erbjuder. Detta gäller särskilt dem som handlar om att förbättra tillgången, användningen och kvaliteten när det gäller informations- och kommunikationsteknik genom att bygga ut bredbands- och höghastighetsnät och stödja införandet av ny teknik och nätverk för den digitala ekonomin. Därigenom kan man främja den digitala potentialen i Europas regioner och EU i sin helhet.

| 25. | Kommittén motsätter sig bestämt censur av internet, oberoende av vilka mål den motiveras med. Samtidigt måste man dock samordna insatserna för att se till att internet inte blir ett verktyg för att främja extremism, radikalism och brottslig verksamhet, och för att skydda särskilt sårbara befolkningsgruppers rättigheter. |
| --- | --- |

25.

Kommittén motsätter sig bestämt censur av internet, oberoende av vilka mål den motiveras med. Samtidigt måste man dock samordna insatserna för att se till att internet inte blir ett verktyg för att främja extremism, radikalism och brottslig verksamhet, och för att skydda särskilt sårbara befolkningsgruppers rättigheter.

ANVÄNDNING AV INTERNET FÖR ATT FÖRBÄTTRA DEN OFFENTLIGA FÖRVALTNINGEN OCH STÄRKA DEN LOKALA DEMOKRATIN

| 26. | De offentliga institutionerna, däribland de lokala och regionala myndigheterna, bör fungera som förebilder för en politik för säker och ansvarsfull internetanvändning som genom sitt agerande och sitt exempel kan och bör främja en innovativ och resurseffektiv teknisk utveckling som endast har begränsad miljöpåverkan. |
| --- | --- |

26.

De offentliga institutionerna, däribland de lokala och regionala myndigheterna, bör fungera som förebilder för en politik för säker och ansvarsfull internetanvändning som genom sitt agerande och sitt exempel kan och bör främja en innovativ och resurseffektiv teknisk utveckling som endast har begränsad miljöpåverkan.

| 27. | De offentliga institutionerna, däribland de lokala och regionala myndigheterna, kan och måste bli ledande inom utvecklingen av ett säkert internet och fungera som förebilder för en ansvarsfull hantering av internet, t.ex. när det handlar om ett lämpligt skydd av personuppgifter (som ska raderas när det inte längre finns ett behov av att använda dem i ett visst syfte), bekämpning av it-brottslighet och att skapa förutsättningar för att förebygga it-brottslighet, inklusive ett lämpligt skydd av informations- och kommunikationssystemen. |
| --- | --- |

27.

De offentliga institutionerna, däribland de lokala och regionala myndigheterna, kan och måste bli ledande inom utvecklingen av ett säkert internet och fungera som förebilder för en ansvarsfull hantering av internet, t.ex. när det handlar om ett lämpligt skydd av personuppgifter (som ska raderas när det inte längre finns ett behov av att använda dem i ett visst syfte), bekämpning av it-brottslighet och att skapa förutsättningar för att förebygga it-brottslighet, inklusive ett lämpligt skydd av informations- och kommunikationssystemen.

| 28. | Vi framhåller internets möjligheter som verktyg för tillhandahållande av offentliga tjänster och uppmanar EU:s lokala och regionala myndigheter att påskynda överföringen av administrativa tjänster till en digital miljö. Vi uppmanar också medlemsstaterna att skapa den rättsliga grund som krävs för detta. |
| --- | --- |

28.

Vi framhåller internets möjligheter som verktyg för tillhandahållande av offentliga tjänster och uppmanar EU:s lokala och regionala myndigheter att påskynda överföringen av administrativa tjänster till en digital miljö. Vi uppmanar också medlemsstaterna att skapa den rättsliga grund som krävs för detta.

| 29. | Vi uppmanar EU:s lokala och regionala myndigheter att inte bara i större utsträckning utnyttja de möjligheter som internet ger för att förbättra sin verksamhet, öka insynen i den och föra den närmare medborgarna utan att också aktivt engagera sig i arbetet med att på nationell och europeisk nivå utforma en ståndpunkt om internets framtid. |
| --- | --- |

29.

Vi uppmanar EU:s lokala och regionala myndigheter att inte bara i större utsträckning utnyttja de möjligheter som internet ger för att förbättra sin verksamhet, öka insynen i den och föra den närmare medborgarna utan att också aktivt engagera sig i arbetet med att på nationell och europeisk nivå utforma en ståndpunkt om internets framtid.

| 30. | Vi framhåller i detta sammanhang särskilt de möjligheter som säker e-identifikation ger, dels för medborgarna att ändra egna registeruppgifter, dels för EU-medlemsstaternas regioner att införa e-röstning. |
| --- | --- |

30.

Vi framhåller i detta sammanhang särskilt de möjligheter som säker e-identifikation ger, dels för medborgarna att ändra egna registeruppgifter, dels för EU-medlemsstaternas regioner att införa e-röstning.

DE LOKALA OCH REGIONALA MYNDIGHETERNA OCH SÄKERHETEN PÅ INTERNET

| 31. | Internet har blivit en grundläggande beståndsdel i såväl ekonomi och förvaltning som privatliv och därför är det viktigt att alla berörda parter värnar om säkerheten och integriteten hos infrastrukturen för och innehållet på internet. |
| --- | --- |

31.

Internet har blivit en grundläggande beståndsdel i såväl ekonomi och förvaltning som privatliv och därför är det viktigt att alla berörda parter värnar om säkerheten och integriteten hos infrastrukturen för och innehållet på internet.

| 32. | Allt eftersom antalet internetanvändare ökar och ny teknik uppstår ökar också fallen av missbruk och de förluster som dessa leder till. Det händer till och med ofta att lokala och regionala myndigheter i EU:s medlemsstater, som aktivt deltar i arbetet med att utforma internet, har en mycket utvecklad internetinfrastruktur och är en synlig del av samhället, faller offer för olika angrepp. |
| --- | --- |

32.

Allt eftersom antalet internetanvändare ökar och ny teknik uppstår ökar också fallen av missbruk och de förluster som dessa leder till. Det händer till och med ofta att lokala och regionala myndigheter i EU:s medlemsstater, som aktivt deltar i arbetet med att utforma internet, har en mycket utvecklad internetinfrastruktur och är en synlig del av samhället, faller offer för olika angrepp.

| 33. | Det är beklagligt att informations- och kommunikationstekniken, som hjälper människor att komma närmare varandra och påskyndar utbyte av information, erfarenheter och kunskaper, ofta också används för att begå brott. Vi uppmanar därför medlemsstater och internationella organisationer att på alla upptänkliga sätt bekämpa it-brottsligheten och att tillsammans med andra berörda parter skapa en allmän miljö där it-brottslighet inte tolereras. |
| --- | --- |

33.

Det är beklagligt att informations- och kommunikationstekniken, som hjälper människor att komma närmare varandra och påskyndar utbyte av information, erfarenheter och kunskaper, ofta också används för att begå brott. Vi uppmanar därför medlemsstater och internationella organisationer att på alla upptänkliga sätt bekämpa it-brottsligheten och att tillsammans med andra berörda parter skapa en allmän miljö där it-brottslighet inte tolereras.

| 34. | Elektroniska medier skapar också möjligheter till andra ofta anonyma handlingar, som visserligen inte alltid är kriminella (eller ännu inte har klassats som kriminella), men som ändå kränker andra människors värdighet. Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas åt att förebygga nätmobbning och andra risker som kan finnas på internet och som särskilt påverkar barns och ungdomars och andra sårbara befolkningsgruppers rättigheter. |
| --- | --- |

34.

Elektroniska medier skapar också möjligheter till andra ofta anonyma handlingar, som visserligen inte alltid är kriminella (eller ännu inte har klassats som kriminella), men som ändå kränker andra människors värdighet. Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas åt att förebygga nätmobbning och andra risker som kan finnas på internet och som särskilt påverkar barns och ungdomars och andra sårbara befolkningsgruppers rättigheter.

| 35. | För att internet ska bli en framgång måste man lösa frågan om säkerheten på internet, och kommittén vill uttrycka sitt stöd för kommissionens av ledamot Neelie Kroes uttalade strävan att se till att Europa blir den säkraste platsen i världen för användning av internet (9). Vi uppmanar kommissionen att tillsammans med frågorna om förvaltningen av internet också diskutera problematiken om säkerheten på internet. |
| --- | --- |

35.

För att internet ska bli en framgång måste man lösa frågan om säkerheten på internet, och kommittén vill uttrycka sitt stöd för kommissionens av ledamot Neelie Kroes uttalade strävan att se till att Europa blir den säkraste platsen i världen för användning av internet (9). Vi uppmanar kommissionen att tillsammans med frågorna om förvaltningen av internet också diskutera problematiken om säkerheten på internet.

| 36. | Vi framhåller vikten av att alla medlemsstater samarbetar med externa partner för att bekämpa brottsligheten på internet och lösa problemen med nät- och informationssäkerheten och att de också genomför de beslut som har fattats (10) och integrerar dessa åtgärder i EU:s gemensamma politiska strategi för förvaltning av internet. |
| --- | --- |

36.

Vi framhåller vikten av att alla medlemsstater samarbetar med externa partner för att bekämpa brottsligheten på internet och lösa problemen med nät- och informationssäkerheten och att de också genomför de beslut som har fattats (10) och integrerar dessa åtgärder i EU:s gemensamma politiska strategi för förvaltning av internet.

| 37. | På medlemsstatsnivå krävs det verksamma nationella åtgärder för att upptäcka överträdelser på internet och europeiska hjälpmekanismer för att undanröja sådana risker. |
| --- | --- |

37.

På medlemsstatsnivå krävs det verksamma nationella åtgärder för att upptäcka överträdelser på internet och europeiska hjälpmekanismer för att undanröja sådana risker.

| 38. | När det gäller en av de mänskliga rättigheterna – rätten till privatliv – bör man i strategin för global förvaltning av internet ta vederbörlig hänsyn till internationella bestämmelser om inkrävande, användning och lagring av personuppgifter, om skydd mot obehörigt och oavsiktligt röjande av sådana uppgifter samt om förlust, utbyte och radering av lagrade personuppgifter från elektroniska databaser. God praxis kan grunda sig på gällande EU-rätt (11). |
| --- | --- |

38.

När det gäller en av de mänskliga rättigheterna – rätten till privatliv – bör man i strategin för global förvaltning av internet ta vederbörlig hänsyn till internationella bestämmelser om inkrävande, användning och lagring av personuppgifter, om skydd mot obehörigt och oavsiktligt röjande av sådana uppgifter samt om förlust, utbyte och radering av lagrade personuppgifter från elektroniska databaser. God praxis kan grunda sig på gällande EU-rätt (11).

| 39. | När det gäller frågan om användningen av personuppgifter på internet bör EU formulera och inta en tydlig ståndpunkt på internationell nivå. Ståndpunkten bör grunda sig på artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2010/C 83/02) och särskilt principen att människor ska få möjlighet att själva avgöra vilka uppgifter de vill eller inte vill dela med sig av. Med tanke på nätets globala karaktär och de stora möjligheterna till missbruk måste användningen av alla slags personuppgifter på internet begränsas så att de bara kan användas i ett visst och på förhand känt och fastställt syfte. |
| --- | --- |

39.

När det gäller frågan om användningen av personuppgifter på internet bör EU formulera och inta en tydlig ståndpunkt på internationell nivå. Ståndpunkten bör grunda sig på artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2010/C 83/02) och särskilt principen att människor ska få möjlighet att själva avgöra vilka uppgifter de vill eller inte vill dela med sig av. Med tanke på nätets globala karaktär och de stora möjligheterna till missbruk måste användningen av alla slags personuppgifter på internet begränsas så att de bara kan användas i ett visst och på förhand känt och fastställt syfte.

| 40. | Det händer hela tiden att stora it-koncerner missbrukar sin strukturella makt och i strid med lagen samlar och utnyttjar användarnas personuppgifter för både kommersiella och politiska syften. Vi uppmanar kommissionen att verka för att förebygga sådant missbruk på global nivå. |
| --- | --- |

40.

Det händer hela tiden att stora it-koncerner missbrukar sin strukturella makt och i strid med lagen samlar och utnyttjar användarnas personuppgifter för både kommersiella och politiska syften. Vi uppmanar kommissionen att verka för att förebygga sådant missbruk på global nivå.

| 41. | När man ska fastställa ansvaret för brott i samband med internetanvändning är det mycket viktigt att förankra principen att internettjänsteleverantörerna inte får hållas ansvariga för innehåll på internet som de inte själva har producerat. En sådan ansvarsbegränsning får dock inte samtidigt åberopas som skäl för att vägra samarbete med de brottsbekämpande myndigheterna när dessa på rättslig grund begär detta och har fått vederbörlig sanktion från rättsliga organ. |
| --- | --- |

41.

När man ska fastställa ansvaret för brott i samband med internetanvändning är det mycket viktigt att förankra principen att internettjänsteleverantörerna inte får hållas ansvariga för innehåll på internet som de inte själva har producerat. En sådan ansvarsbegränsning får dock inte samtidigt åberopas som skäl för att vägra samarbete med de brottsbekämpande myndigheterna när dessa på rättslig grund begär detta och har fått vederbörlig sanktion från rättsliga organ.

| 42. | I den struktur för förvaltning av internet som håller på att ta form kan och måste EU liksom på många andra områden ta på sig en ledande roll, bli en global förebild för ansvarsfull förvaltning och användning av internet och på så sätt bidra till att det bildas en global internetkultur. |
| --- | --- |

42.

I den struktur för förvaltning av internet som håller på att ta form kan och måste EU liksom på många andra områden ta på sig en ledande roll, bli en global förebild för ansvarsfull förvaltning och användning av internet och på så sätt bidra till att det bildas en global internetkultur.

Bryssel den 4 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  Artikel 3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

1

(2)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén (COM(2014) 72 final) – Internetpolitik och förvaltning av internet: Europas roll i utformningen av framtidens internetförvaltning,

2

(3)  T.ex. erkände Frankrikes konstitutionsdomstol 2009 rätten till internet som en grundläggande mänsklig rättighet. Ett liknande konstitutionellt avgörande har avkunnats i Grekland, och domstolsavgöranden och politiska förklaringar har också avgetts i Costa Rica, Estland, Finland, Spanien och till med på FN-nivå.

3

(4)  Detta är också den ståndpunkt som intas av Vinton Cerf, som betraktas som internets fader, se Vinton Cerf, ”Internet Access Is Not a Human Right”, http://www.nytimes.com/2012/01/05/opinion/internet-access-is-not-a-human-right.html

4

(5)  Tunis Agenda for the Information Society, https://www.itu.int/wsis/docs2/tunis/off/6rev1.html

5

(6)  NETmundial Multistakeholder Statement, 24 april 2014, http://netmundial.br/wp-content/uploads/2014/04/NETmundial-Multistakeholder-Document.pdf

6

(7)  Se Declaration of Principles. Building the Information Society: a global challenge in the new Millennium, http://www.itu.int/wsis/docs/geneva/official/dop.html

7

Declaration of Principles. Building the Information Society: a global challenge in the new Millennium

(8)  Se förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och kommissionens beslut 2011/C 349/04 av den 28 november 2011 om inrättande av Europeiska flerpartsforumet för IKT-standardisering.

8

(9)  Neelie Kroes framförde detta i Europaparlamentet den 13 april 2014 efter omröstningen om NIS-direktivet. Great news for cyber security in the EU: The EP successfully votes through the Network & Information Security (NIS) directive, European Commission – STATEMENT/14/68, 2014 03 13, http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-14-68_en.htm

9

Great news for cyber security in the EU: The EP successfully votes through the Network & Information Security (NIS) directive, European Commission

(10)  T.ex. förslaget till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen COM(2013) 48 final.

10

(11)  T.ex. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter.

11

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/70

---

Yttrande från Regionkommittén – Europeisk film i den digitala tidsåldern

(2015/C 019/15)

| Föredragande | Jean-François Istasse (BE–PES), ledamot av kommunfullmäktige i Verviers |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Europeisk film i den digitala tidsåldern – Att förena kulturell mångfald och konkurrenskraft
  COM(2014) 272 final |

Föredragande

Jean-François Istasse (BE–PES), ledamot av kommunfullmäktige i Verviers

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Europeisk film i den digitala tidsåldern – Att förena kulturell mångfald och konkurrenskraft

COM(2014) 272 final

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén delar kommissionens uppfattning att skapandet av en stimulerande miljö för att den europeiska filmbranschen ska kunna uppnå hela sin kulturella och ekonomiska potential måste bygga på en mobilisering av aktörerna i sektorn på alla nivåer: inom sektorn, i medlemsstaterna, från den lokala till den nationella nivån, och ofta även i ett gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén delar kommissionens uppfattning att skapandet av en stimulerande miljö för att den europeiska filmbranschen ska kunna uppnå hela sin kulturella och ekonomiska potential måste bygga på en mobilisering av aktörerna i sektorn på alla nivåer: inom sektorn, i medlemsstaterna, från den lokala till den nationella nivån, och ofta även i ett gränsöverskridande sammanhang.

| 2. | Kommittén framhåller den viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller att främja och lyfta fram kulturen genom att bevara kulturarvet och uppmuntra konstnärlig innovation (1), fastställa kulturstrategier, utveckla sektorsinitiativ och tillhandahålla lämplig infrastruktur. |
| --- | --- |

2.

Kommittén framhåller den viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller att främja och lyfta fram kulturen genom att bevara kulturarvet och uppmuntra konstnärlig innovation (1), fastställa kulturstrategier, utveckla sektorsinitiativ och tillhandahålla lämplig infrastruktur.

| 3. | Kultursektorn bidrar starkt till lokal och regional utveckling genom att göra de europeiska regionerna mer attraktiva, utveckla hållbar turism och skapa nya hållbara sysselsättningsmöjligheter (2). |
| --- | --- |

3.

Kultursektorn bidrar starkt till lokal och regional utveckling genom att göra de europeiska regionerna mer attraktiva, utveckla hållbar turism och skapa nya hållbara sysselsättningsmöjligheter (2).

| 4. | Övergången till digital teknik innebär nya möjligheter att koppla samman olika regioner i Europa. Denna övergång kan utgöra en möjlighet att locka en ny publik, utnyttja alternativt innehåll, erbjuda nya tjänster och ge ökad synlighet åt verk från olika regioner och stödja det mellanregionala samarbetet på kulturområdet. Övergången till digital teknik medför också kostnader som kan utgöra en betydande utmaning för de lokala och regionala myndigheterna, något som man bör ta vederbörlig hänsyn till. |
| --- | --- |

4.

Övergången till digital teknik innebär nya möjligheter att koppla samman olika regioner i Europa. Denna övergång kan utgöra en möjlighet att locka en ny publik, utnyttja alternativt innehåll, erbjuda nya tjänster och ge ökad synlighet åt verk från olika regioner och stödja det mellanregionala samarbetet på kulturområdet. Övergången till digital teknik medför också kostnader som kan utgöra en betydande utmaning för de lokala och regionala myndigheterna, något som man bör ta vederbörlig hänsyn till.

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Allmänna kommentarer

| 5. | Regionkommittén åtar sig att bidra till utvecklingen och övervakningen av den nya strategi för europeisk film som kommissionen tog initiativ till i meddelandet ”Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU” (3), som syftar till att öka dessa snabbväxande sektorers konkurrenskraft och till att omfördela deras vinster till andra sektorer såsom innovation och informationsteknik. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén åtar sig att bidra till utvecklingen och övervakningen av den nya strategi för europeisk film som kommissionen tog initiativ till i meddelandet ”Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU” (3), som syftar till att öka dessa snabbväxande sektorers konkurrenskraft och till att omfördela deras vinster till andra sektorer såsom innovation och informationsteknik.

| 6. | Kommittén vill delta aktivt i arbetet i det europeiska filmforumet för att främja en europeisk debatt om den allt snabbare utvecklingen i den audiovisuella sektorn och för att föra en dialog med alla parter som berörs av filmpolitiken. Utbyte av bästa praxis bör bl.a. möjliggöra en förbättring av de europeiska konkurrensfördelarna, genomförande av gemensamma projekt och respekt för den kulturella mångfalden och medborgarna/konsumenterna i förhållande till deras krav. Dessutom bör det främja ett effektivt EU-omfattande skydd av minderåriga samt deltagandet av människor med nedsatt hörsel och syn i filmlivet. |
| --- | --- |

6.

Kommittén vill delta aktivt i arbetet i det europeiska filmforumet för att främja en europeisk debatt om den allt snabbare utvecklingen i den audiovisuella sektorn och för att föra en dialog med alla parter som berörs av filmpolitiken. Utbyte av bästa praxis bör bl.a. möjliggöra en förbättring av de europeiska konkurrensfördelarna, genomförande av gemensamma projekt och respekt för den kulturella mångfalden och medborgarna/konsumenterna i förhållande till deras krav. Dessutom bör det främja ett effektivt EU-omfattande skydd av minderåriga samt deltagandet av människor med nedsatt hörsel och syn i filmlivet.

| 7. | ReK framhåller vikten av att inordna den aktuella debatten i kommissionens initiativ ”En digital agenda för Europa” (4). |
| --- | --- |

7.

ReK framhåller vikten av att inordna den aktuella debatten i kommissionens initiativ ”En digital agenda för Europa” (4).

| 8. | Vi välkomnar den tidpunkt som kommissionen valt för att lägga fram sitt initiativ, med tanke på att det nya programmet Kreativa Europa, och i synnerhet delprogrammet Media för den audiovisuella sektorn, inletts under 2014. Ett av huvudmålen med detta delprogram är att öka efterfrågan på film, främja distributionen över gränserna och nå potentiell publik i EU och resten av världen. |
| --- | --- |

8.

Vi välkomnar den tidpunkt som kommissionen valt för att lägga fram sitt initiativ, med tanke på att det nya programmet Kreativa Europa, och i synnerhet delprogrammet Media för den audiovisuella sektorn, inletts under 2014. Ett av huvudmålen med detta delprogram är att öka efterfrågan på film, främja distributionen över gränserna och nå potentiell publik i EU och resten av världen.

| 9. | Det är nödvändigt att utforma ett samordnat tillvägagångssätt för att möta de nya utmaningarna i samband med den europeiska filmsektorns snabba utveckling, dvs. dels reagera effektivt på den växande klyfta som konstaterats mellan den europeiska publiken och kulturutbudet i allmänhet (5), dels anpassa sig till publikens nya digitala konsumtionsvanor (6). Det är i dag mycket viktigt att sektorn lyckas förstå och utnyttja de olika typerna av anslutna plattformar (direktuppspelning, beställvideo osv.) och de nya konsumtionsmedlen (smarttelefoner, datorplattor, anslutna tv:ar) i syfte att öka potentialen för spridning av europeiska filmer och på så sätt nå ut till en ny publik. |
| --- | --- |

9.

Det är nödvändigt att utforma ett samordnat tillvägagångssätt för att möta de nya utmaningarna i samband med den europeiska filmsektorns snabba utveckling, dvs. dels reagera effektivt på den växande klyfta som konstaterats mellan den europeiska publiken och kulturutbudet i allmänhet (5), dels anpassa sig till publikens nya digitala konsumtionsvanor (6). Det är i dag mycket viktigt att sektorn lyckas förstå och utnyttja de olika typerna av anslutna plattformar (direktuppspelning, beställvideo osv.) och de nya konsumtionsmedlen (smarttelefoner, datorplattor, anslutna tv:ar) i syfte att öka potentialen för spridning av europeiska filmer och på så sätt nå ut till en ny publik.

| 10. | Med tanke på den okränkbara principen om kulturell mångfald å ena sidan och de aspekter som rör konkurrenskraft å den andra är det nödvändigt att utforma ett samordnat tillvägagångssätt mellan lokala, regionala, nationella, mellanregionala och europeiska aktörer för att ta itu med den europeiska filmbranschens strukturella svårigheter att nå potentiell publik i EU och resten av världen, såsom de som kommissionen nämner, dvs.






  — | fragmenteringen av produktion och finansiering, |
| --- | --- | --- |

10.

Med tanke på den okränkbara principen om kulturell mångfald å ena sidan och de aspekter som rör konkurrenskraft å den andra är det nödvändigt att utforma ett samordnat tillvägagångssätt mellan lokala, regionala, nationella, mellanregionala och europeiska aktörer för att ta itu med den europeiska filmbranschens strukturella svårigheter att nå potentiell publik i EU och resten av världen, såsom de som kommissionen nämner, dvs.

—

fragmenteringen av produktion och finansiering,

| — | de begränsade möjligheterna och incitamenten för att internationalisera projekt, |
| --- | --- |

—

de begränsade möjligheterna och incitamenten för att internationalisera projekt,

| — | inriktningen på produktion och den begränsade uppmärksamheten på distribution och marknadsföring, |
| --- | --- |

—

inriktningen på produktion och den begränsade uppmärksamheten på distribution och marknadsföring,

| — | bristerna i företagarfärdigheter och sektorsövergripande partnerskap. |
| --- | --- |

—

bristerna i företagarfärdigheter och sektorsövergripande partnerskap.

| 11. | De åtgärder som föreslås i meddelandet tycks inte i sin nuvarande form ge upphov till några frågor beträffande deras förenlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Med hänsyn till flernivåstyret bör dock de lokala och regionala myndigheterna göras systematiskt delaktiga i utformningen, genomförandet och förvaltningen av åtgärderna för att utveckla den europeiska filmsektorn. |
| --- | --- |

11.

De åtgärder som föreslås i meddelandet tycks inte i sin nuvarande form ge upphov till några frågor beträffande deras förenlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Med hänsyn till flernivåstyret bör dock de lokala och regionala myndigheterna göras systematiskt delaktiga i utformningen, genomförandet och förvaltningen av åtgärderna för att utveckla den europeiska filmsektorn.

Översyn av finansieringsramen – offentliga finansieringsordningar

| 12. | Med mer än 600 nationella, regionala och lokala stödordningar (7) har medlemsstaterna vidtagit en lång rad åtgärder för att stödja produktionen av film, tv-program och andra audiovisuella verk utifrån både kulturella och affärsmässiga överväganden och med det främsta kulturella målet att se till att de regionala och nationella kulturerna och deras kreativa potential kommer till uttryck i de audiovisuella medierna. |
| --- | --- |

12.

Med mer än 600 nationella, regionala och lokala stödordningar (7) har medlemsstaterna vidtagit en lång rad åtgärder för att stödja produktionen av film, tv-program och andra audiovisuella verk utifrån både kulturella och affärsmässiga överväganden och med det främsta kulturella målet att se till att de regionala och nationella kulturerna och deras kreativa potential kommer till uttryck i de audiovisuella medierna.

| 13. | Kommittén håller med kommissionen om att det är nödvändigt att förstärka den övergripande komplementariteten och enhetligheten i det offentliga stödet för att öka dess samlade effektivitet genom att samla de regionala, nationella, mellanregionala och övernationella finansieringsnivåerna och inbegripa de olika verksamheter som finansieras. |
| --- | --- |

13.

Kommittén håller med kommissionen om att det är nödvändigt att förstärka den övergripande komplementariteten och enhetligheten i det offentliga stödet för att öka dess samlade effektivitet genom att samla de regionala, nationella, mellanregionala och övernationella finansieringsnivåerna och inbegripa de olika verksamheter som finansieras.

| 14. | För de lokala och regionala myndigheterna är det viktigt att bevara möjligheten att fastställa krav på territorialisering av utgifterna, vilket är avgörande för att generera den kritiska massa av verksamhet som krävs för att skapa den dynamik som tryggar filmbranschens utveckling och konsolidering. |
| --- | --- |

14.

För de lokala och regionala myndigheterna är det viktigt att bevara möjligheten att fastställa krav på territorialisering av utgifterna, vilket är avgörande för att generera den kritiska massa av verksamhet som krävs för att skapa den dynamik som tryggar filmbranschens utveckling och konsolidering.

| 15. | ReK framhåller den strukturerande effekten på lokal och regional nivå av ekonomiska investeringsfonder som har till syfte att stödja den audiovisuella sektorn på regional nivå, bl.a. genom att inrätta mekanismer för finansiering av produktion och samproduktion av audiovisuella verk. |
| --- | --- |

15.

ReK framhåller den strukturerande effekten på lokal och regional nivå av ekonomiska investeringsfonder som har till syfte att stödja den audiovisuella sektorn på regional nivå, bl.a. genom att inrätta mekanismer för finansiering av produktion och samproduktion av audiovisuella verk.

| 16. | Enligt studien om de ekonomiska och kulturella konsekvenserna av territoriella villkor i ordningarna för filmstöd ger medlemsstaterna varje år ytterligare stöd på uppskattningsvis en miljard euro genom skatteincitament till filmbranschen (8). |
| --- | --- |

16.

Enligt studien om de ekonomiska och kulturella konsekvenserna av territoriella villkor i ordningarna för filmstöd ger medlemsstaterna varje år ytterligare stöd på uppskattningsvis en miljard euro genom skatteincitament till filmbranschen (8).

| 17. | De offentliga myndigheterna uppmanas att undersöka möjligheten att införa skatteincitament för att uppmuntra produktion av audiovisuella verk och filmverk, t.ex. genom mekanismer som ger privata partner möjlighet till skattebefrielse för skattepliktiga vinster. |
| --- | --- |

17.

De offentliga myndigheterna uppmanas att undersöka möjligheten att införa skatteincitament för att uppmuntra produktion av audiovisuella verk och filmverk, t.ex. genom mekanismer som ger privata partner möjlighet till skattebefrielse för skattepliktiga vinster.

| 18. | Kommittén håller med kommissionen om att det behövs en ombalansering av utgifterna för produktion, distribution och marknadsföring av filmer. |
| --- | --- |

18.

Kommittén håller med kommissionen om att det behövs en ombalansering av utgifterna för produktion, distribution och marknadsföring av filmer.

| 19. | ReK anser icke desto mindre att även om det stämmer att distribution och marknadsföring tycks tilldelas mer begränsade budgetmedel än produktion vid fördelningen av medel kan de budgetmedel som ställs till förfogande på en marknad som den amerikanska inte användas som utgångspunkt för att argumentera för en förändring av denna fördelning. Det är allmänt accepterat att stöd är viktigt för att upprätthålla europeisk audiovisuell produktion, och att producenter har svårt att inledningsvis få tillräckligt affärsmässigt stöd för att kunna skaffa fram de medel som krävs för att genomföra projekten. Den direkta konsekvensen av detta är att vissa filmer underfinansieras, vilket påverkar deras kvalitet negativt. Ökade kostnader för marknadsföring och utsläppande kan inte avhjälpa problemen i samband med underfinansiering av film och ger inte möjlighet att nå en bredare publik. Det är visserligen önskvärt med en ökning av budgetmedlen för distribution och marknadsföring i absoluta tal, men detta får under inga omständigheter ske på bekostnad av de medel som avsätts för produktion av europeiska filmer. |
| --- | --- |

19.

ReK anser icke desto mindre att även om det stämmer att distribution och marknadsföring tycks tilldelas mer begränsade budgetmedel än produktion vid fördelningen av medel kan de budgetmedel som ställs till förfogande på en marknad som den amerikanska inte användas som utgångspunkt för att argumentera för en förändring av denna fördelning. Det är allmänt accepterat att stöd är viktigt för att upprätthålla europeisk audiovisuell produktion, och att producenter har svårt att inledningsvis få tillräckligt affärsmässigt stöd för att kunna skaffa fram de medel som krävs för att genomföra projekten. Den direkta konsekvensen av detta är att vissa filmer underfinansieras, vilket påverkar deras kvalitet negativt. Ökade kostnader för marknadsföring och utsläppande kan inte avhjälpa problemen i samband med underfinansiering av film och ger inte möjlighet att nå en bredare publik. Det är visserligen önskvärt med en ökning av budgetmedlen för distribution och marknadsföring i absoluta tal, men detta får under inga omständigheter ske på bekostnad av de medel som avsätts för produktion av europeiska filmer.

| 20. | Att europeiska filmer ofta har svårt att nå ut till sin publik beror i vissa fall på att man när filmprojektet utformas inte tar hänsyn till den publik som filmen riktar sig till. De filmer som redan när manuset utarbetas riktas till en nischpublik har i allmänhet lättare att nå ut till denna publik än filmer som riktas till en allmän publik. Såsom kommissionen påpekar beror detta ibland också på att marknadsföringsbudgetarna är för små för att ge möjlighet till en bred och synlig spridning av filmen. |
| --- | --- |

20.

Att europeiska filmer ofta har svårt att nå ut till sin publik beror i vissa fall på att man när filmprojektet utformas inte tar hänsyn till den publik som filmen riktar sig till. De filmer som redan när manuset utarbetas riktas till en nischpublik har i allmänhet lättare att nå ut till denna publik än filmer som riktas till en allmän publik. Såsom kommissionen påpekar beror detta ibland också på att marknadsföringsbudgetarna är för små för att ge möjlighet till en bred och synlig spridning av filmen.

| 21. | Kommittén vill påminna om att filmbranschen är en prototypbransch och att det är omöjligt att med säkerhet förutspå hur framgångsrik en film kommer att bli. |
| --- | --- |

21.

Kommittén vill påminna om att filmbranschen är en prototypbransch och att det är omöjligt att med säkerhet förutspå hur framgångsrik en film kommer att bli.

| 22. | Många filmer skulle vinna på att vara mer utvecklade innan de produceras. Därför är det nödvändigt att införa stöd till utveckling som komplement till stödet från programmet Kreativa Europa och dess delprogram Media. |
| --- | --- |

22.

Många filmer skulle vinna på att vara mer utvecklade innan de produceras. Därför är det nödvändigt att införa stöd till utveckling som komplement till stödet från programmet Kreativa Europa och dess delprogram Media.

Översyn av finansieringsramen – Att få nya aktörer att delta i värdekedjan

| 23. | Den gradvisa konvergensen, konsumenternas ändrade beteende och uppkomsten av nya ekonomiska modeller påverkar finansieringen av audiovisuell produktion. Beställvideoplattformarnas tendens att investera i originalinnehåll visar att dessa nya aktörer utgör potentiella investerare i audiovisuellt innehåll. |
| --- | --- |

23.

Den gradvisa konvergensen, konsumenternas ändrade beteende och uppkomsten av nya ekonomiska modeller påverkar finansieringen av audiovisuell produktion. Beställvideoplattformarnas tendens att investera i originalinnehåll visar att dessa nya aktörer utgör potentiella investerare i audiovisuellt innehåll.

| 24. | De nya aktörer (beställvideoplattformar, teleoperatörer, ”over-the-top”-aktörer (OTT) osv.) som drar nytta av europeiskt innehåll måste bidra till finansieringen av det och omfattas av samma krav som de nationella aktörerna för att trygga en sund konkurrens mellan de nationella aktörerna och de utomeuropeiska aktörer som etablerat sig i Europa och för att öka finansieringen av alternativt innehåll som garanterar den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

24.

De nya aktörer (beställvideoplattformar, teleoperatörer, ”over-the-top”-aktörer (OTT) osv.) som drar nytta av europeiskt innehåll måste bidra till finansieringen av det och omfattas av samma krav som de nationella aktörerna för att trygga en sund konkurrens mellan de nationella aktörerna och de utomeuropeiska aktörer som etablerat sig i Europa och för att öka finansieringen av alternativt innehåll som garanterar den kulturella mångfalden.

| 25. | Kommittén har i detta avseende för avsikt att inleda en diskussion med alla berörda aktörer i syfte att se över ursprungslandsprincipen enligt direktivet om audiovisuella medietjänster (9). Vi vill också undersöka hur den fungerar mot bakgrund av de förändringar som nu sker i det audiovisuella medielandskapet. |
| --- | --- |

25.

Kommittén har i detta avseende för avsikt att inleda en diskussion med alla berörda aktörer i syfte att se över ursprungslandsprincipen enligt direktivet om audiovisuella medietjänster (9). Vi vill också undersöka hur den fungerar mot bakgrund av de förändringar som nu sker i det audiovisuella medielandskapet.

| 26. | ReK bekräftar principerna i 2005 års Unesco-konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, inklusive staternas och myndigheternas rätt att behålla, anta och genomföra den politik som de anser lämplig för att skydda och främja den kulturella mångfalden, särskilt genom att stödja utgivning, produktion och spridning av innehåll oavsett medium (klassisk tv, på beställning, internet osv.). |
| --- | --- |

26.

ReK bekräftar principerna i 2005 års Unesco-konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, inklusive staternas och myndigheternas rätt att behålla, anta och genomföra den politik som de anser lämplig för att skydda och främja den kulturella mångfalden, särskilt genom att stödja utgivning, produktion och spridning av innehåll oavsett medium (klassisk tv, på beställning, internet osv.).

| 27. | De uppgifter som samlas in av s.k. arthouse-biografer (inom ramen för Media-programmet) samt statistiken från de stora aktörerna på internet, särskilt de stora aggregatorerna och beställvideosektorn, och från de offentliga tv-bolagen (även de privata om de får offentligt stöd, eller av konkurrensskäl) måste spridas och göras tillgängliga för filmbranschen på både regional och nationell nivå Det handlar om att avhjälpa den rådande bristen på öppenhet, som kan hindra de offentliga myndigheterna från att lagstifta och reglera de nya aktörerna och bl.a. ålägga dem sådana allmänpolitiska skyldigheter som för närvarande åläggs offentliga tv-bolag genom förvaltningsavtal eller på andra sätt. |
| --- | --- |

27.

De uppgifter som samlas in av s.k. arthouse-biografer (inom ramen för Media-programmet) samt statistiken från de stora aktörerna på internet, särskilt de stora aggregatorerna och beställvideosektorn, och från de offentliga tv-bolagen (även de privata om de får offentligt stöd, eller av konkurrensskäl) måste spridas och göras tillgängliga för filmbranschen på både regional och nationell nivå Det handlar om att avhjälpa den rådande bristen på öppenhet, som kan hindra de offentliga myndigheterna från att lagstifta och reglera de nya aktörerna och bl.a. ålägga dem sådana allmänpolitiska skyldigheter som för närvarande åläggs offentliga tv-bolag genom förvaltningsavtal eller på andra sätt.

Utformning av en innovativ affärsmiljö

| 28. | Regionkommittén väntar på resultaten av det offentliga samråd som inleddes i samband med kommissionens grönbok ”Förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld: tillväxt, skapande och värderingar” (10) för att kunna bedöma i vilken utsträckning direktivet om audiovisuella medietjänster (11) fortfarande uppfyller sina syften att främja skapandet, distributionen och tillgängligheten av audiovisuella verk samt deras kommersiella dragningskraft på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén väntar på resultaten av det offentliga samråd som inleddes i samband med kommissionens grönbok ”Förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld: tillväxt, skapande och värderingar” (10) för att kunna bedöma i vilken utsträckning direktivet om audiovisuella medietjänster (11) fortfarande uppfyller sina syften att främja skapandet, distributionen och tillgängligheten av audiovisuella verk samt deras kommersiella dragningskraft på den digitala inre marknaden.

| 29. | I direktivet om audiovisuella medietjänster finns det emellertid en skillnad i behandlingen av å ena sidan linjära audiovisuella tjänster, där direktivet fastställer procentandelar för europeiska och oberoende verk som tv-bolagen i EU måste tablålägga, och å den andra icke-linjära audiovisuella tjänster, där denna typ av skyldigheter formuleras på ett mer flexibelt sätt. Uppsvinget för de icke-linjära tjänsterna (beställvideo) och de erfarenheter detta ger kan bidra till att identifiera och genomföra de mest effektiva verktygen för att främja de europeiska verken i dessa tjänster. |
| --- | --- |

29.

I direktivet om audiovisuella medietjänster finns det emellertid en skillnad i behandlingen av å ena sidan linjära audiovisuella tjänster, där direktivet fastställer procentandelar för europeiska och oberoende verk som tv-bolagen i EU måste tablålägga, och å den andra icke-linjära audiovisuella tjänster, där denna typ av skyldigheter formuleras på ett mer flexibelt sätt. Uppsvinget för de icke-linjära tjänsterna (beställvideo) och de erfarenheter detta ger kan bidra till att identifiera och genomföra de mest effektiva verktygen för att främja de europeiska verken i dessa tjänster.

| 30. | Den snabba utvecklingen i sektorn borde motivera kommissionen att genomföra pilotinitiativ när det gäller mediekronologi (t.ex. day and date) för att vid behov bedöma behovet av att göra reglerna för releasefönster mer flexibla. ReK understryker att de lokala aktörerna och rättighetsinnehavarna måste skyddas genom en lämplig ekonomisk modell, samtidigt som de nya funktioner som den digitala tekniken erbjuder utnyttjas och tillgången till innehåll förstärks för alla medborgare. Man bör också ta hänsyn till nya beteenden och förväntningar hos konsumenter som vill ha omedelbar tillgång till nytt innehåll när och var de så önskar, samtidigt som man gör det möjligt att utveckla och stärka nya ekonomiska modeller för finansiering och distribution av detta innehåll. |
| --- | --- |

30.

Den snabba utvecklingen i sektorn borde motivera kommissionen att genomföra pilotinitiativ när det gäller mediekronologi (t.ex. day and date) för att vid behov bedöma behovet av att göra reglerna för releasefönster mer flexibla. ReK understryker att de lokala aktörerna och rättighetsinnehavarna måste skyddas genom en lämplig ekonomisk modell, samtidigt som de nya funktioner som den digitala tekniken erbjuder utnyttjas och tillgången till innehåll förstärks för alla medborgare. Man bör också ta hänsyn till nya beteenden och förväntningar hos konsumenter som vill ha omedelbar tillgång till nytt innehåll när och var de så önskar, samtidigt som man gör det möjligt att utveckla och stärka nya ekonomiska modeller för finansiering och distribution av detta innehåll.

| 31. | Vi vill påminna om att det är nödvändigt att verka för införandet av en modern ram för upphovsrätt som underlättar deponering av filmer och deras tillgänglighet på nätet i EU på ett sådant sätt att rättighetsinnehavarna garanteras faktiskt erkännande och ersättning, det ges varaktiga incitament för kreativitet, kulturell mångfald och innovation, slutanvändarnas tillgång till lagliga erbjudanden utökas, framväxten av nya ekonomiska modeller möjliggörs och olagliga erbjudanden och piratkopiering kan bekämpas ännu mer effektivt (12). |
| --- | --- |

31.

Vi vill påminna om att det är nödvändigt att verka för införandet av en modern ram för upphovsrätt som underlättar deponering av filmer och deras tillgänglighet på nätet i EU på ett sådant sätt att rättighetsinnehavarna garanteras faktiskt erkännande och ersättning, det ges varaktiga incitament för kreativitet, kulturell mångfald och innovation, slutanvändarnas tillgång till lagliga erbjudanden utökas, framväxten av nya ekonomiska modeller möjliggörs och olagliga erbjudanden och piratkopiering kan bekämpas ännu mer effektivt (12).

Förstärkning av den kreativa miljön

| 32. | Regionkommittén håller med kommissionen om att begåvningarna måste främjas och att den yrkesmässiga kompetensen i den europeiska filmbranschen måste utvecklas, och uppmuntrar kreativa partnerskap mellan filmskolor och företag. I arbetet med att uppnå detta mål är stödet inom ramen för programmen Kreativa Europa och Erasmus+ av stor betydelse. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén håller med kommissionen om att begåvningarna måste främjas och att den yrkesmässiga kompetensen i den europeiska filmbranschen måste utvecklas, och uppmuntrar kreativa partnerskap mellan filmskolor och företag. I arbetet med att uppnå detta mål är stödet inom ramen för programmen Kreativa Europa och Erasmus+ av stor betydelse.

| 33. | Kommittén påminner om att man måste anta en mer proaktiv strategi som stöder utvecklingen av synergier mellan de kulturella och kreativa sektorerna och mellan dessa sektorer och de ekonomiska och sociala aktörerna på andra områden i syfte att stödja nya och innovativa verksamhetsområden såsom transmedia, sociala medier, digital utgivning, kreativ turism, osv. (13). |
| --- | --- |

33.

Kommittén påminner om att man måste anta en mer proaktiv strategi som stöder utvecklingen av synergier mellan de kulturella och kreativa sektorerna och mellan dessa sektorer och de ekonomiska och sociala aktörerna på andra områden i syfte att stödja nya och innovativa verksamhetsområden såsom transmedia, sociala medier, digital utgivning, kreativ turism, osv. (13).

Tillgänglighet och publikutveckling

| 34. | Regionkommittén framhåller vikten av att nå ut till och skapa en ny publik för europeiska filmer, och håller med kommissionen om att man måste ta fram verktyg som ökar både möjligheterna till tillgång till och efterfrågan på europeiska filmer, särskilt icke-inhemska. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén framhåller vikten av att nå ut till och skapa en ny publik för europeiska filmer, och håller med kommissionen om att man måste ta fram verktyg som ökar både möjligheterna till tillgång till och efterfrågan på europeiska filmer, särskilt icke-inhemska.

| 35. | Kommittén inser att det är ändamålsenligt att kunna rikta in sig på de faktorer som kan bidra till en films framgång genom att samla in information om publikens preferenser, men vill påpeka att även om filmer som får nationellt och regionalt offentligt stöd tenderar att vara inriktade på en lokal publik så är det inte genom att tona ner produktionernas lokala aspekt som de har större chans att komma in på marknaderna i övriga europeiska länder och nå en publik där. Det är genom att nå framgång på den inhemska marknaden som en film kan komma att intressera en utländsk distributör och spridas i ett annat land. Det vore kontraproduktivt att tro att filmerna måste utformas på grundval av en ”minsta gemensam europeisk nämnare”. Den kulturella mångfalden innebär just att man bör framhålla de lokala och regionala särdragen, eftersom det är de som utgör den europeiska identiteten. |
| --- | --- |

35.

Kommittén inser att det är ändamålsenligt att kunna rikta in sig på de faktorer som kan bidra till en films framgång genom att samla in information om publikens preferenser, men vill påpeka att även om filmer som får nationellt och regionalt offentligt stöd tenderar att vara inriktade på en lokal publik så är det inte genom att tona ner produktionernas lokala aspekt som de har större chans att komma in på marknaderna i övriga europeiska länder och nå en publik där. Det är genom att nå framgång på den inhemska marknaden som en film kan komma att intressera en utländsk distributör och spridas i ett annat land. Det vore kontraproduktivt att tro att filmerna måste utformas på grundval av en ”minsta gemensam europeisk nämnare”. Den kulturella mångfalden innebär just att man bör framhålla de lokala och regionala särdragen, eftersom det är de som utgör den europeiska identiteten.

| 36. | Den digitala revolutionen kan erbjuda mer flexibilitet när det gäller distribution av filmer genom att möjliggöra alternativ till det traditionella distributionssystemet, vilka kan tillgodose allmänhetens önskemål om snabbare tillgång till innehåll och tillgång på fler medier. |
| --- | --- |

36.

Den digitala revolutionen kan erbjuda mer flexibilitet när det gäller distribution av filmer genom att möjliggöra alternativ till det traditionella distributionssystemet, vilka kan tillgodose allmänhetens önskemål om snabbare tillgång till innehåll och tillgång på fler medier.

| 37. | Det är absolut nödvändigt att de offentliga myndigheterna genom nationella eller regionala åtgärder uppmuntrar de nationella beställvideoplattformarna att uttryckligen – genom t.ex. utgivningsstrategier eller marknadsföringskampanjer – framhålla de europeiska filmerna i sin katalog. |
| --- | --- |

37.

Det är absolut nödvändigt att de offentliga myndigheterna genom nationella eller regionala åtgärder uppmuntrar de nationella beställvideoplattformarna att uttryckligen – genom t.ex. utgivningsstrategier eller marknadsföringskampanjer – framhålla de europeiska filmerna i sin katalog.

| 38. | För övrigt främjar samproduktion, som ofta är ekonomiskt och konstnärligt oundgängligt för europeiska filmer, även filmernas spridning och skulle kunna förbättras genom att samproducenterna själva på ett bättre sätt förutser villkoren för utsläppande i de olika samproducerande länderna. |
| --- | --- |

38.

För övrigt främjar samproduktion, som ofta är ekonomiskt och konstnärligt oundgängligt för europeiska filmer, även filmernas spridning och skulle kunna förbättras genom att samproducenterna själva på ett bättre sätt förutser villkoren för utsläppande i de olika samproducerande länderna.

| 39. | ReK välkomnar den konstruktiva dialogen inom ramen för ”Licences for Europe”, särskilt när det gäller behovet av och de förfaranden som ska följas för att digitalisera och restaurera det europeiska filmarvet och göra det tillgängligt för allmänheten, bl.a. på anslutna plattformar, vilket gör det möjligt för de institutioner som förvaltar detta kulturarv att släppa ut de verk som lagras i deras arkiv samtidigt som rättighetsinnehavarna garanteras en rättvis del av intäkterna. |
| --- | --- |

39.

ReK välkomnar den konstruktiva dialogen inom ramen för ”Licences for Europe”, särskilt när det gäller behovet av och de förfaranden som ska följas för att digitalisera och restaurera det europeiska filmarvet och göra det tillgängligt för allmänheten, bl.a. på anslutna plattformar, vilket gör det möjligt för de institutioner som förvaltar detta kulturarv att släppa ut de verk som lagras i deras arkiv samtidigt som rättighetsinnehavarna garanteras en rättvis del av intäkterna.

| 40. | I detta sammanhang vill vi peka på behovet av att på dessa anslutna plattformar förbättra och utveckla tillgängligheten av ett större antal språkversioner och undertextade versioner av filmer i ett visst land (14), även detta i syfte att göra det europeiska filmarvet tillgängligt för så många människor som möjligt. |
| --- | --- |

40.

I detta sammanhang vill vi peka på behovet av att på dessa anslutna plattformar förbättra och utveckla tillgängligheten av ett större antal språkversioner och undertextade versioner av filmer i ett visst land (14), även detta i syfte att göra det europeiska filmarvet tillgängligt för så många människor som möjligt.

| 41. | Det är nödvändigt att modernisera filmbranschen genom digitaliseringsprojekt och utbildningsinitiativ med användning av EU:s strukturfonder så att denna bransch görs delaktig i en strategi för lokal och regional utveckling med inriktning på invånarna, samtidigt som den kulturella och språkliga mångfalden och de olikartade nationella audiovisuella landskapen beaktas. |
| --- | --- |

41.

Det är nödvändigt att modernisera filmbranschen genom digitaliseringsprojekt och utbildningsinitiativ med användning av EU:s strukturfonder så att denna bransch görs delaktig i en strategi för lokal och regional utveckling med inriktning på invånarna, samtidigt som den kulturella och språkliga mångfalden och de olikartade nationella audiovisuella landskapen beaktas.

| 42. | Filmutbildning är fortfarande ett underfinansierat område där EU-finansiering bör ställas till förfogande. Det handlar om en nyckelsektor som gör det möjligt att göra ungdomarna medvetna om att det finns ett alternativ till amerikansk film och om den europeiska identitetens många olika fasetter genom den kulturbärare som filmen är. |
| --- | --- |

42.

Filmutbildning är fortfarande ett underfinansierat område där EU-finansiering bör ställas till förfogande. Det handlar om en nyckelsektor som gör det möjligt att göra ungdomarna medvetna om att det finns ett alternativ till amerikansk film och om den europeiska identitetens många olika fasetter genom den kulturbärare som filmen är.

| 43. | Det är viktigt att kommissionen genom sin filmpolitik erkänner vilken betydelse som den territoriella dimensionen har och att offentlig finansiering av den audiovisuella sektorn på lokal, regional och mellanregional nivå är rättfärdigad, t.ex. för att skydda den kulturella mångfalden. EU-fördragen och Unesco-konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar bör tillämpas fullt ut i detta sammanhang. |
| --- | --- |

43.

Det är viktigt att kommissionen genom sin filmpolitik erkänner vilken betydelse som den territoriella dimensionen har och att offentlig finansiering av den audiovisuella sektorn på lokal, regional och mellanregional nivå är rättfärdigad, t.ex. för att skydda den kulturella mångfalden. EU-fördragen och Unesco-konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar bör tillämpas fullt ut i detta sammanhang.

Bryssel den 4 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  CdR 293/2010 fin.

1

(2)  COM(2010) 183 final.

2

(3)  COM(2012) 537 final.

3

(4)  COM(2010) 245 final.

4

(5)  Se resultaten från Special Eurobarometer-undersökningen om tillgång till och deltagande i kultur, som offentliggjordes i november 2013 på följande webbplats: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_399_en.pdf

5

(6)  Se sammanfattningen av undersökningen ”A profile of current and future audiovisual audience” på http://bookshop.europa.eu/sv/a-profile-of-current-and-future-audiovisual-audience-pbNC0114077/

6

(7)  Meddelande från kommissionen om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk (EUT C 332, 15.11.2013), punkterna 6ff.

7

(8)  http://ec.europa.eu/archives/information_society/avpolicy/info_centre/library/studies/index_en.htm#territorialisation

8

(9)  Direktiv 2010/13/EU (EUT L 95, 15.4.2010).

9

(10)  COM(2013) 231 final.

10

(11)  Direktiv 2010/13/EU (EUT L 95, 15.4.2010).

11

(12)  COM(2012) 789.

12

(13)  CdR 2391/2012 fin.

13

(14)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/licences-for-europe/131113_ten-pledges_en.pdf

14

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/75

---

Yttrande från Regionkommittén – Erkännande av färdigheter och kompetens som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande

(2015/C 019/16)

| Föredragande | Marek Olszewski (PL–EA), borgmästare i Lubicz |
| --- | --- |

Föredragande

Marek Olszewski (PL–EA), borgmästare i Lubicz

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Den europeiska kontexten

| 1. | Även om Europa har avsevärda tillgångar så måste många utmaningar på utbildningsområdet hanteras om man ska kunna uppnå de ambitiösa målen i Europa 2020-strategin. Under de senaste åren har erkännande av icke-formellt och informellt lärande varit föremål för ett flertal jämförande EU-omfattande analyser som har möjliggjort en bättre förståelse av i vilken mån erkännande av tidigare icke-formellt och informellt lärande har genomförts. |
| --- | --- |

1.

Även om Europa har avsevärda tillgångar så måste många utmaningar på utbildningsområdet hanteras om man ska kunna uppnå de ambitiösa målen i Europa 2020-strategin. Under de senaste åren har erkännande av icke-formellt och informellt lärande varit föremål för ett flertal jämförande EU-omfattande analyser som har möjliggjort en bättre förståelse av i vilken mån erkännande av tidigare icke-formellt och informellt lärande har genomförts.

| 2. | Sedan 2004 har EU-institutionerna stött den nationella utvecklingen på detta område genom olika initiativ, inklusive de gemensamma europeiska principerna för identifiering och validering av icke-formellt och informellt lärande (1), europeiska riktlinjer för validering av icke-formellt och informellt lärande (Cedefop, 2009) (2) och ett flertal utgåvor av ”En europeisk inventering om validering av icke-formellt och informellt lärande” (3). Dessa insatser resulterade i december 2012 i antagandet av rådets rekommendation (4) till EU-länderna om att fastställa valideringsprinciper som är kopplade till de nationella referensramarna för kvalifikationer och ligger i linje med den europeiska referensramen för kvalifikationer, och som gör det möjligt för enskilda personer att förvärva fullständiga eller partiella kvalifikationer på grundval av icke-formellt eller informellt lärande. Det är nu dags att de lokala och regionala myndigheterna tar tillfället i akt att yttra sig om denna fråga. |
| --- | --- |

2.

Sedan 2004 har EU-institutionerna stött den nationella utvecklingen på detta område genom olika initiativ, inklusive de gemensamma europeiska principerna för identifiering och validering av icke-formellt och informellt lärande (1), europeiska riktlinjer för validering av icke-formellt och informellt lärande (Cedefop, 2009) (2) och ett flertal utgåvor av ”En europeisk inventering om validering av icke-formellt och informellt lärande” (3). Dessa insatser resulterade i december 2012 i antagandet av rådets rekommendation (4) till EU-länderna om att fastställa valideringsprinciper som är kopplade till de nationella referensramarna för kvalifikationer och ligger i linje med den europeiska referensramen för kvalifikationer, och som gör det möjligt för enskilda personer att förvärva fullständiga eller partiella kvalifikationer på grundval av icke-formellt eller informellt lärande. Det är nu dags att de lokala och regionala myndigheterna tar tillfället i akt att yttra sig om denna fråga.

Betydelsen av validering av färdigheter som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande inom ramen för handlingsprogrammet för livslångt lärande

—   Fokusering på bättre och mer relevanta färdigheter

| 3. | Färdigheter och kunskaper förvärvas inte bara inom det formella utbildningssystemet, utan också genom lärande utanför de formella ramarna. Det handlar om informellt förvärv av kompetens under loppet av en individs aktiva liv, utan koppling till formellt bekräftade och certifierade kvalifikationer. Sådana färdigheter kan förvärvas exempelvis i samband med hushållsarbete, lärande inom arbetet, hjälparbete inom jordbruksföretag, vid vård av sjuka, äldre och barn, osv. |
| --- | --- |

3.

Färdigheter och kunskaper förvärvas inte bara inom det formella utbildningssystemet, utan också genom lärande utanför de formella ramarna. Det handlar om informellt förvärv av kompetens under loppet av en individs aktiva liv, utan koppling till formellt bekräftade och certifierade kvalifikationer. Sådana färdigheter kan förvärvas exempelvis i samband med hushållsarbete, lärande inom arbetet, hjälparbete inom jordbruksföretag, vid vård av sjuka, äldre och barn, osv.

| 4. | Kompetens som förvärvats på icke-formell väg rör i sin tur situationer då en individ utbildar sig och förvärvar kompetens genom olika insatser för lärande, men utan koppling till certifiering eller ackreditering av sådana färdigheter. Det kan exempelvis handla om seminarier och kurser öppna för alla, men även om t.ex. praktikplatser, amatöridrott eller volontärarbete för lokalsamhällen. Färdigheter som har förvärvats på icke-formell och informell väg kan avse både tekniska aspekter (t.ex. praktiska erfarenheter) och sociala aspekter (t.ex. språkkunskaper). |
| --- | --- |

4.

Kompetens som förvärvats på icke-formell väg rör i sin tur situationer då en individ utbildar sig och förvärvar kompetens genom olika insatser för lärande, men utan koppling till certifiering eller ackreditering av sådana färdigheter. Det kan exempelvis handla om seminarier och kurser öppna för alla, men även om t.ex. praktikplatser, amatöridrott eller volontärarbete för lokalsamhällen. Färdigheter som har förvärvats på icke-formell och informell väg kan avse både tekniska aspekter (t.ex. praktiska erfarenheter) och sociala aspekter (t.ex. språkkunskaper).

| 5. | Principen om utbildning under hela livet (livslångt lärande) är för närvarande hörnstenen i den europeiska utbildnings- och sysselsättningspolitiken och den är därför avgörande för integration. Erkännande och validering av kunskaper och färdigheter som förvärvats genom icke-formell och informell utbildning är en av de viktigaste grundsatserna här, och bör leda till mer flexibla utbildningsprocesser, vilket i sin tur leder till större arbetskraftsrörlighet, till bättre anställbarhet, inte minst för unga, till integration av invandrare och rent allmänt till en omformulering av idén om utbildning (särskilt vuxenutbildning). Tack vare validering av icke-formellt och informellt lärande kan de enskilda inte bara erhålla certifiering av att de har nått en viss kompetensnivå utanför det formella utbildningssystemet, utan det kommer också i vissa fall – med en lämplig ackrediteringsram – att säkerställas att de kan övergå till andra typer av utbildning. |
| --- | --- |

5.

Principen om utbildning under hela livet (livslångt lärande) är för närvarande hörnstenen i den europeiska utbildnings- och sysselsättningspolitiken och den är därför avgörande för integration. Erkännande och validering av kunskaper och färdigheter som förvärvats genom icke-formell och informell utbildning är en av de viktigaste grundsatserna här, och bör leda till mer flexibla utbildningsprocesser, vilket i sin tur leder till större arbetskraftsrörlighet, till bättre anställbarhet, inte minst för unga, till integration av invandrare och rent allmänt till en omformulering av idén om utbildning (särskilt vuxenutbildning). Tack vare validering av icke-formellt och informellt lärande kan de enskilda inte bara erhålla certifiering av att de har nått en viss kompetensnivå utanför det formella utbildningssystemet, utan det kommer också i vissa fall – med en lämplig ackrediteringsram – att säkerställas att de kan övergå till andra typer av utbildning.

| 6. | I Bryggekommunikén från december 2010 (5) deklarerade de europeiska ministrarna för yrkesinriktad utbildning, arbetsmarknadens parter på EU-nivå och kommissionen att medlemsstaterna senast 2015 bör utarbeta nationella förfaranden för erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande, vid behov med stöd av nationella referensramar för kvalifikationer. |
| --- | --- |

6.

I Bryggekommunikén från december 2010 (5) deklarerade de europeiska ministrarna för yrkesinriktad utbildning, arbetsmarknadens parter på EU-nivå och kommissionen att medlemsstaterna senast 2015 bör utarbeta nationella förfaranden för erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande, vid behov med stöd av nationella referensramar för kvalifikationer.

| 7. | Emellertid ligger verkligheten fortfarande långt ifrån dessa deklarationer. Det finns många viktiga regionala och nationella skillnader i erkännande- och valideringsförfarandena för icke-formella och informella färdigheter/kunskaper i utbildningssystemen (över 100 olika definitioner av dessa förfaranden på nationell och regional nivå). Vissa EU-länder och regioner ligger på efterkälken när det gäller att erkänna icke-formell och informell utbildning/lärande. |
| --- | --- |

7.

Emellertid ligger verkligheten fortfarande långt ifrån dessa deklarationer. Det finns många viktiga regionala och nationella skillnader i erkännande- och valideringsförfarandena för icke-formella och informella färdigheter/kunskaper i utbildningssystemen (över 100 olika definitioner av dessa förfaranden på nationell och regional nivå). Vissa EU-länder och regioner ligger på efterkälken när det gäller att erkänna icke-formell och informell utbildning/lärande.

| 8. | ReK uppmanar därför Europeiska kommissionen att ta upp denna fråga i samband med översynen av de politiska prioriteringarna i den förnyade Europa 2020-strategin och så snart som möjligt göra verklighet av sitt åtagande att skapa ett europeiskt område för färdigheter och kvalifikationer som inte bara förvärvats genom formellt lärande utan också icke-formellt och informellt lärande, samtidigt som man ser till att det finns övergångar mellan olika utbildningsnivåer. Detta är en mycket viktig prioritering för ReK, som också återspeglas i kommitténs förslag inför EU:s nya mandatperiod (6), med tanke på att ett ömsesidigt erkännande av sådana kvalifikationer bland annat underlättar gränsöverskridande rörlighet för arbetstagare, stärker konkurrenskraften och förbättrar den territoriella och sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

8.

ReK uppmanar därför Europeiska kommissionen att ta upp denna fråga i samband med översynen av de politiska prioriteringarna i den förnyade Europa 2020-strategin och så snart som möjligt göra verklighet av sitt åtagande att skapa ett europeiskt område för färdigheter och kvalifikationer som inte bara förvärvats genom formellt lärande utan också icke-formellt och informellt lärande, samtidigt som man ser till att det finns övergångar mellan olika utbildningsnivåer. Detta är en mycket viktig prioritering för ReK, som också återspeglas i kommitténs förslag inför EU:s nya mandatperiod (6), med tanke på att ett ömsesidigt erkännande av sådana kvalifikationer bland annat underlättar gränsöverskridande rörlighet för arbetstagare, stärker konkurrenskraften och förbättrar den territoriella och sociala sammanhållningen.

| 9. | Kommittén anser att icke-formell utbildning är ett sätt att integreras i samhället och har därför ett flertal gånger i sina yttranden efterlyst erkännande och validering av den kompetens och de kvalifikationer som förvärvats genom icke-formell utbildning. Under åren har icke-formellt lärande och icke-formell utbildning upprepade gånger bekräftats som viktiga prioriteringar för ReK. |
| --- | --- |

9.

Kommittén anser att icke-formell utbildning är ett sätt att integreras i samhället och har därför ett flertal gånger i sina yttranden efterlyst erkännande och validering av den kompetens och de kvalifikationer som förvärvats genom icke-formell utbildning. Under åren har icke-formellt lärande och icke-formell utbildning upprepade gånger bekräftats som viktiga prioriteringar för ReK.

| 10. | Regionkommittén anser att alleuropeiska metoder för erkännande, validering och certifiering av kompetenser och färdigheter genom informellt och icke-formellt lärande kan bidra till att öka effektiviteten i och värdet av icke-formell utbildning som äger rum inom ramen för de program som samfinansieras av Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén anser att alleuropeiska metoder för erkännande, validering och certifiering av kompetenser och färdigheter genom informellt och icke-formellt lärande kan bidra till att öka effektiviteten i och värdet av icke-formell utbildning som äger rum inom ramen för de program som samfinansieras av Europeiska socialfonden.

| 11. | EU:s lokala och regionala myndigheter har ett nyckelansvar för utbildnings- och yrkesutbildningspolitiken, och de spelar en viktig roll i ungdoms- och sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

11.

EU:s lokala och regionala myndigheter har ett nyckelansvar för utbildnings- och yrkesutbildningspolitiken, och de spelar en viktig roll i ungdoms- och sysselsättningspolitiken.

| 12. | Skolor, universitet, yrkesutbildningsanordnare och andra tjänsteleverantörer på detta område, arbetsförmedlingar, icke-statliga organisationer och organ som tillhandahåller offentliga tjänster och som är verksamma i en viss region måste involveras och samordnas – liksom företag. Därför måste hänsyn tas till den territoriella dimensionen vid utformning och genomförande av arrangemang för validering av icke-formellt och informellt lärande. Kommittén anser dock att det är viktigt att utbildningsinstitutionerna och företagen är öppna och anpassar sig till de nya situationer som uppstår när icke-formella och informella studier erkänns samt att de utnyttjar de möjligheter och utsikter som dessa skapar. |
| --- | --- |

12.

Skolor, universitet, yrkesutbildningsanordnare och andra tjänsteleverantörer på detta område, arbetsförmedlingar, icke-statliga organisationer och organ som tillhandahåller offentliga tjänster och som är verksamma i en viss region måste involveras och samordnas – liksom företag. Därför måste hänsyn tas till den territoriella dimensionen vid utformning och genomförande av arrangemang för validering av icke-formellt och informellt lärande. Kommittén anser dock att det är viktigt att utbildningsinstitutionerna och företagen är öppna och anpassar sig till de nya situationer som uppstår när icke-formella och informella studier erkänns samt att de utnyttjar de möjligheter och utsikter som dessa skapar.

| 13. | De lokala och regionala myndigheterna är dessutom en värdefull källa till information om sysselsättningsmöjligheter och utbud av (såväl icke-formell som informell) utbildning samt om städernas och regionernas behov. De regionala och lokala myndigheternas medverkan är därför nödvändig för att stödja utvecklingen av de färdigheter som verkligen efterfrågas av arbetsgivarna. |
| --- | --- |

13.

De lokala och regionala myndigheterna är dessutom en värdefull källa till information om sysselsättningsmöjligheter och utbud av (såväl icke-formell som informell) utbildning samt om städernas och regionernas behov. De regionala och lokala myndigheternas medverkan är därför nödvändig för att stödja utvecklingen av de färdigheter som verkligen efterfrågas av arbetsgivarna.

—   Förstärkning av banden mellan å ena sidan utbildning och yrkesutbildning och å andra sidan rörlighet och arbetsmarknad

| 14. | Regionkommittén efterlyser i detta sammanhang ett samarbete baserat på partnerskap mellan myndigheter på nationell, regional och lokal nivå, företagare, anställda och deras organisationer samt civilsamhällesorganisationer när det gäller omorientering av åtgärderna för livslångt lärande i linje med principen om validering av icke-formella och informella färdigheter. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén efterlyser i detta sammanhang ett samarbete baserat på partnerskap mellan myndigheter på nationell, regional och lokal nivå, företagare, anställda och deras organisationer samt civilsamhällesorganisationer när det gäller omorientering av åtgärderna för livslångt lärande i linje med principen om validering av icke-formella och informella färdigheter.

| 15. | Vi understryker vikten av att förvärva så breda övergripande färdigheter som möjligt, framför allt när det gäller företagarkompetens, och den roll som dessa färdigheter spelar i samarbetet mellan formell, icke-formell och informell utbildning och arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Vi understryker vikten av att förvärva så breda övergripande färdigheter som möjligt, framför allt när det gäller företagarkompetens, och den roll som dessa färdigheter spelar i samarbetet mellan formell, icke-formell och informell utbildning och arbetsmarknaden.

| 16. | Kommittén framhåller den grundläggande betydelsen av viktiga aktörer som är verksamma utanför det formella utbildningssystemet och som är tydligt intresserade av eller direkt involverade i prövning och erkännande av färdigheter som förvärvats utanför det formella utbildningssystemet. |
| --- | --- |

16.

Kommittén framhåller den grundläggande betydelsen av viktiga aktörer som är verksamma utanför det formella utbildningssystemet och som är tydligt intresserade av eller direkt involverade i prövning och erkännande av färdigheter som förvärvats utanför det formella utbildningssystemet.

| 17. | Vi understryker behovet av att skapa en gemensam kvalitetsram för studerandes praktik. Vi stöder i detta sammanhang Europeiska rådet, som i mars 2014 antog en rad rekommendationer på detta område (7). |
| --- | --- |

17.

Vi understryker behovet av att skapa en gemensam kvalitetsram för studerandes praktik. Vi stöder i detta sammanhang Europeiska rådet, som i mars 2014 antog en rad rekommendationer på detta område (7).

Samstämmighet mellan instrument och politik samt genomförande av ett tillvägagångssätt med fokus på inlärningsresultat

| 18. | Specifika rättsliga och organisatoriska åtgärder med utnyttjande av offentliga medel i syfte att uppnå bestämda mål bör ta hänsyn till omfördelningen av utgifter inom ett visst område. |
| --- | --- |

18.

Specifika rättsliga och organisatoriska åtgärder med utnyttjande av offentliga medel i syfte att uppnå bestämda mål bör ta hänsyn till omfördelningen av utgifter inom ett visst område.

| 19. | Genom att sätta enskilda personer i centrum för politiken för livslångt lärande kan man bidra till en mer effektiv användning av resurserna för utveckling av utbildningen och yrkesutbildningen. Erkännandet av enskilda personers betydelse visar vägen mot en omorientering av finansieringsmodellerna för utbildning och yrkesutbildning på ett sådant sätt att fördelningen av medel från olika källor (formellt, icke-formellt och informellt lärande) sker utan onödig överlappning och anpassas till de enskilda personernas individuella behov. I enlighet med idén om livslångt lärande avhänger de tillgängliga resurserna i detta sammanhang snarare av den person som också är mottagare av dem, än av institutionerna eller systemet. |
| --- | --- |

19.

Genom att sätta enskilda personer i centrum för politiken för livslångt lärande kan man bidra till en mer effektiv användning av resurserna för utveckling av utbildningen och yrkesutbildningen. Erkännandet av enskilda personers betydelse visar vägen mot en omorientering av finansieringsmodellerna för utbildning och yrkesutbildning på ett sådant sätt att fördelningen av medel från olika källor (formellt, icke-formellt och informellt lärande) sker utan onödig överlappning och anpassas till de enskilda personernas individuella behov. I enlighet med idén om livslångt lärande avhänger de tillgängliga resurserna i detta sammanhang snarare av den person som också är mottagare av dem, än av institutionerna eller systemet.

| 20. | Denna metod för validering av färdigheter som förvärvats utanför det formella utbildningssystemet kan avsevärt förbättra möjligheterna att uppfylla de studerandes behov, som i stor utsträckning är avhängiga av ekonomiska och sociala förändringar som i sin tur kräver nya kvalifikationer och meriter. |
| --- | --- |

20.

Denna metod för validering av färdigheter som förvärvats utanför det formella utbildningssystemet kan avsevärt förbättra möjligheterna att uppfylla de studerandes behov, som i stor utsträckning är avhängiga av ekonomiska och sociala förändringar som i sin tur kräver nya kvalifikationer och meriter.

| 21. | Regionkommittén anser inte att omfattande användning av mekanismer för validering av färdigheter som förvärvats genom icke-formellt eller informellt lärande kräver en fullständig översyn av yrkesutbildningssystemen. ReK påpekar att utbildningssystemen redan omfattar valideringsmekanismer, även om de är något oklara, ofullständiga och olikartade. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén anser inte att omfattande användning av mekanismer för validering av färdigheter som förvärvats genom icke-formellt eller informellt lärande kräver en fullständig översyn av yrkesutbildningssystemen. ReK påpekar att utbildningssystemen redan omfattar valideringsmekanismer, även om de är något oklara, ofullständiga och olikartade.

| 22. | Validering som sker inför fortsatta studier måste ingå i ett lokalt/regionalt sammanhang där stöd för en individuell studieplanering, studie- och yrkesvägledning, frågor om studiefinansiering, stöd för kombinerade studier på olika utbildningsnivåer och en matchningsdialog med arbetslivet förekommer. |
| --- | --- |

22.

Validering som sker inför fortsatta studier måste ingå i ett lokalt/regionalt sammanhang där stöd för en individuell studieplanering, studie- och yrkesvägledning, frågor om studiefinansiering, stöd för kombinerade studier på olika utbildningsnivåer och en matchningsdialog med arbetslivet förekommer.

Tydliga regler och förfaranden för erkännande av färdigheter och kvalifikationer för att möjliggöra fortsatt lärande, större tyngdpunkt på kvalitet

| 23. | Man måste på EU-nivå se till att valideringsförfarandena håller god kvalitet och är likvärdiga, så att de certifikat som erhålls genom validering kan erkännas ömsesidigt i hela EU. ReK anser därför att det är oerhört viktigt att medlemsstaterna utbyter god praxis när det gäller förfaranden för kvalitetsbedömning och validering. Dessa förfaranden får inte heller vara alltför omständliga och utdragna. |
| --- | --- |

23.

Man måste på EU-nivå se till att valideringsförfarandena håller god kvalitet och är likvärdiga, så att de certifikat som erhålls genom validering kan erkännas ömsesidigt i hela EU. ReK anser därför att det är oerhört viktigt att medlemsstaterna utbyter god praxis när det gäller förfaranden för kvalitetsbedömning och validering. Dessa förfaranden får inte heller vara alltför omständliga och utdragna.

| 24. | ReK efterlyser ett snabbt och grundligt genomförande av förslagen i rådets rekommendationer och framhåller framför allt att valideringsbestämmelserna måste kopplas till de nationella referensramarna för kvalifikationer och till den europeiska referensramen för kvalifikationer och att man måste fastställa tydliga regler för att säkra kvaliteten på dessa bestämmelser i enlighet med gällande föreskrifter. |
| --- | --- |

24.

ReK efterlyser ett snabbt och grundligt genomförande av förslagen i rådets rekommendationer och framhåller framför allt att valideringsbestämmelserna måste kopplas till de nationella referensramarna för kvalifikationer och till den europeiska referensramen för kvalifikationer och att man måste fastställa tydliga regler för att säkra kvaliteten på dessa bestämmelser i enlighet med gällande föreskrifter.

| 25. | Regionkommittén anser samtidigt att valideringsförfarandena bör vara tydliga och inte alltför komplicerade för att inte avskräcka dem som vill formalisera sina läranderesultat och göra verklighet av livslångt lärande, utan att man för den skull lägger mindre tonvikt på kvalitet. Kvalitetssäkringsmekanismer i samband med erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande är dessutom avgörande för att säkerställa att dessa typer av lärande bedöms på samma sätt som formellt lärande. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén anser samtidigt att valideringsförfarandena bör vara tydliga och inte alltför komplicerade för att inte avskräcka dem som vill formalisera sina läranderesultat och göra verklighet av livslångt lärande, utan att man för den skull lägger mindre tonvikt på kvalitet. Kvalitetssäkringsmekanismer i samband med erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande är dessutom avgörande för att säkerställa att dessa typer av lärande bedöms på samma sätt som formellt lärande.

En lämplig informationspolitik

| 26. | För att valideringsförfaranden ska få legitimitet förutsätts en mycket god förankring i arbetslivet. I många fall bör utvecklingen av metoder för erkännande gentemot olika verksamhetsfält utvecklas hos eller i nära samverkan med den bransch det berör. |
| --- | --- |

26.

För att valideringsförfaranden ska få legitimitet förutsätts en mycket god förankring i arbetslivet. I många fall bör utvecklingen av metoder för erkännande gentemot olika verksamhetsfält utvecklas hos eller i nära samverkan med den bransch det berör.

| 27. | En tillräckligt omfattande, heltäckande och begriplig informationspolitik, som är inriktad på invånare och företag och informerar dem om möjligheterna och fördelarna med validering av färdigheter, är av avgörande betydelse för valideringsförfarandenas framgång. Den bör dessutom utformas med hänsyn till de människor som man vänder sig till. |
| --- | --- |

27.

En tillräckligt omfattande, heltäckande och begriplig informationspolitik, som är inriktad på invånare och företag och informerar dem om möjligheterna och fördelarna med validering av färdigheter, är av avgörande betydelse för valideringsförfarandenas framgång. Den bör dessutom utformas med hänsyn till de människor som man vänder sig till.

| 28. | Vi anser att informationsåtgärderna bör genomföras separat för varje kompetensnivå (8) i den europeiska referensramen för kvalifikationer (särskilt från kompetensnivå tre till sex). |
| --- | --- |

28.

Vi anser att informationsåtgärderna bör genomföras separat för varje kompetensnivå (8) i den europeiska referensramen för kvalifikationer (särskilt från kompetensnivå tre till sex).

| 29. | Vi föreslår också en samordning av informationspolitiken och en viss samfinansiering av den från Europeiska socialfonden och Erasmus+, under nyckelåtgärd 3 (stöd till politiska reformer). |
| --- | --- |

29.

Vi föreslår också en samordning av informationspolitiken och en viss samfinansiering av den från Europeiska socialfonden och Erasmus+, under nyckelåtgärd 3 (stöd till politiska reformer).

| 30. | När vi formulerar dessa politiska förslag framhåller vi att de lokala och regionala myndigheterna i hela EU har ett avgörande ansvar för politiken på utbildningsområdet, inklusive vidareutbildning. |
| --- | --- |

30.

När vi formulerar dessa politiska förslag framhåller vi att de lokala och regionala myndigheterna i hela EU har ett avgörande ansvar för politiken på utbildningsområdet, inklusive vidareutbildning.

| 31. | De lokala och regionala myndigheterna har ett nyckelansvar när det gäller utbildning och yrkesutbildning, och de har direkt kännedom om vilka kvalifikationer som efterfrågas på arbetsmarknaden i deras område, liksom om medborgarnas utbildningsbehov. De är därför mycket väl lämpade och i stånd att bidra till utarbetandet och genomförandet av politiken på utbildningsområdet, även när det handlar om validering av icke-formellt och informellt lärande, med full respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

31.

De lokala och regionala myndigheterna har ett nyckelansvar när det gäller utbildning och yrkesutbildning, och de har direkt kännedom om vilka kvalifikationer som efterfrågas på arbetsmarknaden i deras område, liksom om medborgarnas utbildningsbehov. De är därför mycket väl lämpade och i stånd att bidra till utarbetandet och genomförandet av politiken på utbildningsområdet, även när det handlar om validering av icke-formellt och informellt lärande, med full respekt för subsidiaritetsprincipen.

| 32. | Regionkommittén anser att valideringsförfarandena för färdigheter som har förvärvats utanför det formella utbildningssystemet är ett mycket viktigt led i den grundläggande förändringen av den europeiska modellen för yrkesutbildning. Ur regionernas perspektiv är de inte bara en viktig mekanism för att skapa en hållbar arbetsmarknad, utan de bidrar också till att skapa mer flexibla utbildningssystem som är bättre anpassade till en värld som förändras i allt snabbare takt, genom att de förbättrar sammanlänkningen mellan utbildning, yrkesutbildning och anställning. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén anser att valideringsförfarandena för färdigheter som har förvärvats utanför det formella utbildningssystemet är ett mycket viktigt led i den grundläggande förändringen av den europeiska modellen för yrkesutbildning. Ur regionernas perspektiv är de inte bara en viktig mekanism för att skapa en hållbar arbetsmarknad, utan de bidrar också till att skapa mer flexibla utbildningssystem som är bättre anpassade till en värld som förändras i allt snabbare takt, genom att de förbättrar sammanlänkningen mellan utbildning, yrkesutbildning och anställning.

| 33. | Det är viktigt att dela med sig av god lokal och regional praxis inom icke-formell och informell utbildning och yrkesutbildning samt att föra över kunskaper och se till att berörda parter kan delta i samarbetsprojekt. |
| --- | --- |

33.

Det är viktigt att dela med sig av god lokal och regional praxis inom icke-formell och informell utbildning och yrkesutbildning samt att föra över kunskaper och se till att berörda parter kan delta i samarbetsprojekt.

| 34. | Regionkommittén framhåller de möjligheter som förfarandena för validering av informella och icke-formella färdigheter skapar när yrkesutbildningssystemen inte motsvarar arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén framhåller de möjligheter som förfarandena för validering av informella och icke-formella färdigheter skapar när yrkesutbildningssystemen inte motsvarar arbetsmarknadens behov.

| 35. | Regionkommittén anser att man bör skapa gemensamma europeiska ramar för valideringssystem för informella och icke-formella färdigheter så att de kan erkännas ömsesidigt. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén anser att man bör skapa gemensamma europeiska ramar för valideringssystem för informella och icke-formella färdigheter så att de kan erkännas ömsesidigt.

| 36. | Valideringen av informella och icke-formella färdigheter bör särskilt avse kompetensnivå fem, eftersom kurserna på denna nivå praktiskt taget försvunnit i t.ex. länderna i Central- och Östeuropa. |
| --- | --- |

36.

Valideringen av informella och icke-formella färdigheter bör särskilt avse kompetensnivå fem, eftersom kurserna på denna nivå praktiskt taget försvunnit i t.ex. länderna i Central- och Östeuropa.

| 37. | Vi föreslår att man skapar konkreta och gemensamma ramar på EU-nivå för erkännande av färdigheter och kompetens som inte bara förvärvats genom formellt utan också genom icke-formellt lärande, samtidigt som man ser till att det finns övergångar mellan olika utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

37.

Vi föreslår att man skapar konkreta och gemensamma ramar på EU-nivå för erkännande av färdigheter och kompetens som inte bara förvärvats genom formellt utan också genom icke-formellt lärande, samtidigt som man ser till att det finns övergångar mellan olika utbildningsnivåer.

| 38. | Det politiska intresset för den uppsättning praktikbaserade utbildningsförfaranden som ingår i icke-formellt lärande har i ökande grad fokuserats på kvalitetsstandarder, validering och strategier för erkännande. |
| --- | --- |

38.

Det politiska intresset för den uppsättning praktikbaserade utbildningsförfaranden som ingår i icke-formellt lärande har i ökande grad fokuserats på kvalitetsstandarder, validering och strategier för erkännande.

| 39. | Det finns ett starkt behov av att skapa en alleuropeisk strategi (i form av riktlinjer och eventuella genomförandescenarier) i syfte att inrätta en gemensam ram för erkännande av informell och icke-formell utbildning/lärande för att underlätta skapandet av relevanta nationella förfaranden. |
| --- | --- |

39.

Det finns ett starkt behov av att skapa en alleuropeisk strategi (i form av riktlinjer och eventuella genomförandescenarier) i syfte att inrätta en gemensam ram för erkännande av informell och icke-formell utbildning/lärande för att underlätta skapandet av relevanta nationella förfaranden.

| 40. | Man måste tydligt visa att medlemsstaterna inte i tillräcklig utsträckning kan genomföra de föreslagna åtgärderna och att det med tanke på deras omfattning och effekter är bättre att genomföra dem på EU-nivå. De föreslagna åtgärderna omfattar transnationella frågor som medlemsstaterna och/eller de lokala och regionala myndigheterna inte klarar av att hantera själva. De föreslagna åtgärderna bör dessutom ge tydliga fördelar jämfört med åtgärder som vidtas på nationell, regional eller lokal nivå, genom t.ex. en global evidensbaserad politisk analys eller gemensamma ramar för att främja samverkan med resten av världen på utbildningsområdet. Med tanke på de transnationella aspekterna bör man också involvera transnationella partnerskap (både offentliga och privata) när valideringsförfarandena fastställs. |
| --- | --- |

40.

Man måste tydligt visa att medlemsstaterna inte i tillräcklig utsträckning kan genomföra de föreslagna åtgärderna och att det med tanke på deras omfattning och effekter är bättre att genomföra dem på EU-nivå. De föreslagna åtgärderna omfattar transnationella frågor som medlemsstaterna och/eller de lokala och regionala myndigheterna inte klarar av att hantera själva. De föreslagna åtgärderna bör dessutom ge tydliga fördelar jämfört med åtgärder som vidtas på nationell, regional eller lokal nivå, genom t.ex. en global evidensbaserad politisk analys eller gemensamma ramar för att främja samverkan med resten av världen på utbildningsområdet. Med tanke på de transnationella aspekterna bör man också involvera transnationella partnerskap (både offentliga och privata) när valideringsförfarandena fastställs.

| 41. | EU bör endast agera i den utsträckning det är nödvändigt, men innehållet i och formen för EU:s åtgärder bör ligga i linje med de mål som man vill uppnå. I de fall där man måste fastställa normer på EU-nivå bör man överväga miniminormer och ge medlemsstaterna och de behöriga regionala och lokala myndigheterna möjlighet att fastställa högre normer (proportionalitetsprincipen). Den föreslagna formen för åtgärderna bör vara så enkel som möjligt, så att den leder till att de utstakade målen uppnås och lämnar så mycket utrymme som möjligt för nationella, regionala och lokala beslut. |
| --- | --- |

41.

EU bör endast agera i den utsträckning det är nödvändigt, men innehållet i och formen för EU:s åtgärder bör ligga i linje med de mål som man vill uppnå. I de fall där man måste fastställa normer på EU-nivå bör man överväga miniminormer och ge medlemsstaterna och de behöriga regionala och lokala myndigheterna möjlighet att fastställa högre normer (proportionalitetsprincipen). Den föreslagna formen för åtgärderna bör vara så enkel som möjligt, så att den leder till att de utstakade målen uppnås och lämnar så mycket utrymme som möjligt för nationella, regionala och lokala beslut.

Bryssel den 4 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  Utkast till slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaterna, församlade i rådet, om gemensamma europeiska principer för identifiering och validering av icke-formellt och informellt lärande (18 maj 2004) http://www2.cedefop.europa.eu/etv/Information_resources/EuropeanInventory/publications/principles/validation2004_sv.pdf

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/EN/Files/4054_en.pdf

2

(3)  Cedefop: En europeisk inventering om validering av icke-formellt och informellt lärande – hem http://www.cedefop.europa.eu/en/about-cedefop/projects/validation-of-non-formal-and-informal-learning/european-inventory.aspx

3

(4)  Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:398:0001:0005:SV:PDF

4

(5)  Bryggekommunikén om ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning för perioden 2011–2020 http://ec.europa.eu/education/policy/vocational-policy/doc/brugescom_en.pdf

5

(6)  COR-2014-02333-00-00-RES.

6

(7)  Rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram (10 mars 2014) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/141424.pdf

7

(8)  Den europeiska referensramen för kvalifikationer omfattar 8 nivåer för läranderesultat, vilket gör det mycket lättare att jämföra nationella kvalifikationer.

8

---

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/80

---

Yttrande från Regionkommittén – M-hälsa

(2015/C 019/17)

| Föredragande | Martin Andreasson, ledamot av regionfullmäktige, Västra Götalandsregionen (SE–EPP) |
| --- | --- |
| Referensdokument | Grönbok om mobil hälsa (”m-hälsa”)
  COM(2014) 219 |

Föredragande

Martin Andreasson, ledamot av regionfullmäktige, Västra Götalandsregionen (SE–EPP)

Referensdokument

Grönbok om mobil hälsa (”m-hälsa”)

COM(2014) 219

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens öppna samråd för att samla in synpunkter på grönboken om mobil hälsa (”m-hälsa”). Utvecklingen av m-hälsa sätter ljuset på flera av de mest aktuella frågorna för de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen, som exempelvis effektivare användning av befintliga resurser, ökad hälsa, stärkt ställning hos invånarna, goda arbetsförhållanden för vårdens medarbetare, bättre tillvaratagande av innovationer samt kvalitetsförbättringar av hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens öppna samråd för att samla in synpunkter på grönboken om mobil hälsa (”m-hälsa”). Utvecklingen av m-hälsa sätter ljuset på flera av de mest aktuella frågorna för de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen, som exempelvis effektivare användning av befintliga resurser, ökad hälsa, stärkt ställning hos invånarna, goda arbetsförhållanden för vårdens medarbetare, bättre tillvaratagande av innovationer samt kvalitetsförbättringar av hälso- och sjukvården.

| 2. | Kommittén framhåller att en framgångsrik utveckling av m-hälsa handlar mycket om hur utvecklingen kan samordnas med övrigt utvecklingsarbete i hälso- och sjukvården och om hur centrala utmaningar som interoperabilitet, integritetsskydd och kvalitetssäkring av information kan hanteras. |
| --- | --- |

2.

Kommittén framhåller att en framgångsrik utveckling av m-hälsa handlar mycket om hur utvecklingen kan samordnas med övrigt utvecklingsarbete i hälso- och sjukvården och om hur centrala utmaningar som interoperabilitet, integritetsskydd och kvalitetssäkring av information kan hanteras.

| 3. | Kommittén understryker särskilt betydelsen av medborgarnas förtroende för lokala och regionala myndigheters informationshantering. Utvecklingen av m-hälsa måste ta hänsyn till alla människors berättigade intresse av skydd för den personliga integriteten. Det är viktigt att hantera de särskilda integritetsrisker som är förknippade med medborgarnas användning av mobila lösningar för att hantera känslig information om hälsa och personuppgifter. |
| --- | --- |

3.

Kommittén understryker särskilt betydelsen av medborgarnas förtroende för lokala och regionala myndigheters informationshantering. Utvecklingen av m-hälsa måste ta hänsyn till alla människors berättigade intresse av skydd för den personliga integriteten. Det är viktigt att hantera de särskilda integritetsrisker som är förknippade med medborgarnas användning av mobila lösningar för att hantera känslig information om hälsa och personuppgifter.

| 4. | Kommittén påpekar att utvecklingen av m-hälsa måste komma alla EU-medborgare till godo och inte får leda till mer ojämlikhet när det gäller hälso- och sjukvårdstjänsternas tillgänglighet och nyttjandet av dem. Därför krävs det en utveckling i riktning mot kostnadsfri användning av de nätverk som ger tillgång till m-hälsa. Invånarnas intresse av en god och säker hälso- och sjukvård måste stå i centrum för den utveckling som m-hälsa medför. |
| --- | --- |

4.

Kommittén påpekar att utvecklingen av m-hälsa måste komma alla EU-medborgare till godo och inte får leda till mer ojämlikhet när det gäller hälso- och sjukvårdstjänsternas tillgänglighet och nyttjandet av dem. Därför krävs det en utveckling i riktning mot kostnadsfri användning av de nätverk som ger tillgång till m-hälsa. Invånarnas intresse av en god och säker hälso- och sjukvård måste stå i centrum för den utveckling som m-hälsa medför.

| 5. | Kommittén framhåller att m-hälsa är en nyckelfaktor i strävan efter att stärka invånarnas ställning och ge dem bättre förutsättningar att få kontroll över sin egen hälsa. Inte minst för äldre personer, personer med funktionshinder och personer med kroniska sjukdomar kan m-hälsa vara starkt bidragande till ökad trygghet och självständighet i det dagliga livet. Utvecklingen måste därför ske med beaktande av invånarnas olika förutsättningar. Nya tekniska tillämpningar måste vara lättillgängliga och stimulera en stärkt autonomi för personer med funktionsnedsättning, äldre människor och utsatta medborgare. Här har lokala och regionala myndigheter en viktig uppgift i att främja utbildning för såväl vård- och omsorgspersonal som invånare i användning av nya tekniska lösningar och hantering av känsliga uppgifter. |
| --- | --- |

5.

Kommittén framhåller att m-hälsa är en nyckelfaktor i strävan efter att stärka invånarnas ställning och ge dem bättre förutsättningar att få kontroll över sin egen hälsa. Inte minst för äldre personer, personer med funktionshinder och personer med kroniska sjukdomar kan m-hälsa vara starkt bidragande till ökad trygghet och självständighet i det dagliga livet. Utvecklingen måste därför ske med beaktande av invånarnas olika förutsättningar. Nya tekniska tillämpningar måste vara lättillgängliga och stimulera en stärkt autonomi för personer med funktionsnedsättning, äldre människor och utsatta medborgare. Här har lokala och regionala myndigheter en viktig uppgift i att främja utbildning för såväl vård- och omsorgspersonal som invånare i användning av nya tekniska lösningar och hantering av känsliga uppgifter.

II.   BETYDELSE FÖR REGIONKOMMITTÉN

| 6. | I många medlemsstater är de lokala och regionala myndigheterna medansvariga för planering, utformning, genomförande och finansiering av hälso- och välfärdspolitiken. Därför är det också självklart att de lokala och regionala myndigheterna måste göras fullt delaktiga i alla reformer som påverkar hälso- och sjukvården samt den sociala omsorgen. |
| --- | --- |

6.

I många medlemsstater är de lokala och regionala myndigheterna medansvariga för planering, utformning, genomförande och finansiering av hälso- och välfärdspolitiken. Därför är det också självklart att de lokala och regionala myndigheterna måste göras fullt delaktiga i alla reformer som påverkar hälso- och sjukvården samt den sociala omsorgen.

| 7. | M-hälsa och e-hälsa står högt upp på agendan hos många lokala och regionala myndigheter i Europa. Däremot har olika länder och regioner kommit olika långt i sin utveckling. Det finns ett behov av mer mellanregionalt samarbete och utbyte av politiska och praktiska erfarenheter, så att föregångarna inom m-hälsa kan dela med sig av sina kunskaper. Kommissionen kan spela en roll i detta avseende genom att föra samman och samla in kunskaper och bästa praxis. |
| --- | --- |

7.

M-hälsa och e-hälsa står högt upp på agendan hos många lokala och regionala myndigheter i Europa. Däremot har olika länder och regioner kommit olika långt i sin utveckling. Det finns ett behov av mer mellanregionalt samarbete och utbyte av politiska och praktiska erfarenheter, så att föregångarna inom m-hälsa kan dela med sig av sina kunskaper. Kommissionen kan spela en roll i detta avseende genom att föra samman och samla in kunskaper och bästa praxis.

| 8. | Regionkommittén konstaterar att de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen står inför liknande utmaningar, såsom ökade hälso- och sjukvårdskostnader, en åldrande befolkning, ökad risk för kroniska sjukdomar och mångsjuklighet, brist på viss hälso- och sjukvårdspersonal, ojämlik vård och ojämlik tillgång till hälso- och sjukvård. Några av dessa utmaningar blir dessutom särskilt uppenbara i områden med låg befolkningstäthet och stor befolkningsspridning. M-hälsa är ett av flera verktyg som kan möta dessa utmaningar. En viktig faktor för hälso- och sjukvårdens utveckling och den framtida hälsan och livskvaliteten för invånarna i Europa är därför hur väl utvecklingen av m-hälsa beaktas och omsätts i praktisk nytta för patienter och hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén konstaterar att de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen står inför liknande utmaningar, såsom ökade hälso- och sjukvårdskostnader, en åldrande befolkning, ökad risk för kroniska sjukdomar och mångsjuklighet, brist på viss hälso- och sjukvårdspersonal, ojämlik vård och ojämlik tillgång till hälso- och sjukvård. Några av dessa utmaningar blir dessutom särskilt uppenbara i områden med låg befolkningstäthet och stor befolkningsspridning. M-hälsa är ett av flera verktyg som kan möta dessa utmaningar. En viktig faktor för hälso- och sjukvårdens utveckling och den framtida hälsan och livskvaliteten för invånarna i Europa är därför hur väl utvecklingen av m-hälsa beaktas och omsätts i praktisk nytta för patienter och hälso- och sjukvårdspersonal.

Möjligheter

| 9. | Regionkommittén anser att en framgångsfaktor både för hälso- och sjukvårdens förbättringsarbete och för en mer välmående befolkning är att medborgarnas inflytande och delaktighet i frågor som rör hälsa och hälso- och sjukvård ökar. M-hälsa är en av grundförutsättningarna för att tillhandahålla hälso- och sjukvårdsrelaterad information och främja ett delat beslutsfattande på detta område, vilket gör att medborgarna får bättre möjligheter att kontrollera sina hälsouppgifter, hålla sig friska och vid behov hantera sin sjukdom. Det ger även nya möjligheter för familjemedlemmar och andra att, med vårdtagarens samtycke, vara delaktiga, välinformerade och aktivt bidra när det gäller en anhörigs hälsa och kontakter med hälso- och sjukvård och social omsorg. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén anser att en framgångsfaktor både för hälso- och sjukvårdens förbättringsarbete och för en mer välmående befolkning är att medborgarnas inflytande och delaktighet i frågor som rör hälsa och hälso- och sjukvård ökar. M-hälsa är en av grundförutsättningarna för att tillhandahålla hälso- och sjukvårdsrelaterad information och främja ett delat beslutsfattande på detta område, vilket gör att medborgarna får bättre möjligheter att kontrollera sina hälsouppgifter, hålla sig friska och vid behov hantera sin sjukdom. Det ger även nya möjligheter för familjemedlemmar och andra att, med vårdtagarens samtycke, vara delaktiga, välinformerade och aktivt bidra när det gäller en anhörigs hälsa och kontakter med hälso- och sjukvård och social omsorg.

| 10. | Regionkommittén vill särskilt framhålla att en utbyggd digitalisering och en högre kunskapsnivå om hälsorelaterade frågor kan bidra till att fler människor i avsides belägna, glesbefolkade eller på andra sätt missgynnade regioner får tillgång till kvalitetssäker information, förebyggande hälsovård samt lättillgänglig medicinsk behandling och uppföljning. Vidare bidrar det till att skapa bättre förutsättningar för människor att bo hemma och klara sig själva längre. M-hälsa kan på många sätt bidra till en mer personcentrerad hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén vill särskilt framhålla att en utbyggd digitalisering och en högre kunskapsnivå om hälsorelaterade frågor kan bidra till att fler människor i avsides belägna, glesbefolkade eller på andra sätt missgynnade regioner får tillgång till kvalitetssäker information, förebyggande hälsovård samt lättillgänglig medicinsk behandling och uppföljning. Vidare bidrar det till att skapa bättre förutsättningar för människor att bo hemma och klara sig själva längre. M-hälsa kan på många sätt bidra till en mer personcentrerad hälso- och sjukvård.

| 11. | M-hälsa har en stor potential att stimulera ett evidensbaserat arbetssätt samt att underlätta och förbättra arbetssituationen för hälso- och sjukvårdspersonalen. Det kan handla om att se till att det är möjligt att ta del av rätt information just vid den tidpunkt det behövs, att dokumentera viktiga uppgifter i nära anslutning till patientmötet eller att ha en konsultation med patienten på distans. För att m-hälsa ska bli ett reellt verktyg för förbättring och effektivitet krävs därför att de tjänster som utvecklas och används i verksamheten faktiskt stödjer personalen i deras arbete med patienter. |
| --- | --- |

11.

M-hälsa har en stor potential att stimulera ett evidensbaserat arbetssätt samt att underlätta och förbättra arbetssituationen för hälso- och sjukvårdspersonalen. Det kan handla om att se till att det är möjligt att ta del av rätt information just vid den tidpunkt det behövs, att dokumentera viktiga uppgifter i nära anslutning till patientmötet eller att ha en konsultation med patienten på distans. För att m-hälsa ska bli ett reellt verktyg för förbättring och effektivitet krävs därför att de tjänster som utvecklas och används i verksamheten faktiskt stödjer personalen i deras arbete med patienter.

| 12. | Regionkommittén anser att bra och välanpassade m-hälsotjänster kan spela en viktig roll i arbetet med att öka kvaliteten och effektivisera hälso- och sjukvården. M-hälsa kan exempelvis bidra till att minska antalet kroniskt sjuka som vistas på sjukhus och det antal dagar som de är inlagda, samt göra det möjligt med en större del egenvård. Det är därför viktigt att utvecklingen av m-hälsa inte enbart sker separat utanför hälso- och sjukvårdssystemen, utan att utvecklingen så långt möjligt sker integrerat och med insikt om att m-hälsa är ett verktyg för att nå bättre resultat för medborgarna. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén anser att bra och välanpassade m-hälsotjänster kan spela en viktig roll i arbetet med att öka kvaliteten och effektivisera hälso- och sjukvården. M-hälsa kan exempelvis bidra till att minska antalet kroniskt sjuka som vistas på sjukhus och det antal dagar som de är inlagda, samt göra det möjligt med en större del egenvård. Det är därför viktigt att utvecklingen av m-hälsa inte enbart sker separat utanför hälso- och sjukvårdssystemen, utan att utvecklingen så långt möjligt sker integrerat och med insikt om att m-hälsa är ett verktyg för att nå bättre resultat för medborgarna.

| 13. | Ökade satsningar på m-hälsa kan medföra positiva effekter på entreprenörskapet och sysselsättningen i regionerna. Det bidrar även till en tjänsteutveckling som kan tillhandahållas både nationellt och internationellt. För att ytterligare stimulera ett ökat entreprenörskap kan olika initiativ behöva vidtas, exempelvis i form av utbildningar, entreprenörstävlingar och vägledningar om marknadsetableringar. Därutöver behöver entreprenörer, för att kunna utveckla tjänster för informationsutbyte med vård- och omsorgsleverantörer, få en ökad insikt i de tekniska och semantiska standarderna som används av hälso- och sjukvårdens och den sociala omsorgens aktörer. I utvecklingsarbetet behöver ett ändamålsenligt samarbete mellan den offentliga sektorn och näringslivet etableras. |
| --- | --- |

13.

Ökade satsningar på m-hälsa kan medföra positiva effekter på entreprenörskapet och sysselsättningen i regionerna. Det bidrar även till en tjänsteutveckling som kan tillhandahållas både nationellt och internationellt. För att ytterligare stimulera ett ökat entreprenörskap kan olika initiativ behöva vidtas, exempelvis i form av utbildningar, entreprenörstävlingar och vägledningar om marknadsetableringar. Därutöver behöver entreprenörer, för att kunna utveckla tjänster för informationsutbyte med vård- och omsorgsleverantörer, få en ökad insikt i de tekniska och semantiska standarderna som används av hälso- och sjukvårdens och den sociala omsorgens aktörer. I utvecklingsarbetet behöver ett ändamålsenligt samarbete mellan den offentliga sektorn och näringslivet etableras.

Förhållanden

| 14. | Regionkommittén vill understryka att m-hälsa både är ett komplement till och en naturlig del av det som traditionellt betraktas som hälso- och sjukvård. Det handlar inte om att bygga upp ett parallellt system eller om att ersätta hälso- och sjukvårdspersonalens professionella kompetens. Inte heller handlar det om att ersätta alla personliga kontakter mellan patienter och hälso- och sjukvårdspersonal. Däremot bidrar m-hälsa till ett ökat patientinflytande, mer välinformerade patienter och nya relationer mellan patienter och hälso- och sjukvårdspersonal. För att m-hälsa ska bli ett kraftfullt verktyg både för invånare och hälso- och sjukvårdspersonal krävs därför insatser i form av målgruppsanpassad kommunikation, kompetensutveckling och ett gott ledarskap i förändring. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén vill understryka att m-hälsa både är ett komplement till och en naturlig del av det som traditionellt betraktas som hälso- och sjukvård. Det handlar inte om att bygga upp ett parallellt system eller om att ersätta hälso- och sjukvårdspersonalens professionella kompetens. Inte heller handlar det om att ersätta alla personliga kontakter mellan patienter och hälso- och sjukvårdspersonal. Däremot bidrar m-hälsa till ett ökat patientinflytande, mer välinformerade patienter och nya relationer mellan patienter och hälso- och sjukvårdspersonal. För att m-hälsa ska bli ett kraftfullt verktyg både för invånare och hälso- och sjukvårdspersonal krävs därför insatser i form av målgruppsanpassad kommunikation, kompetensutveckling och ett gott ledarskap i förändring.

| 15. | Hittills har utvecklingen av e-hälsa i stor utsträckning letts av offentliga aktörer på hälso- och sjukvårdsområdet. För en framgångsrik utveckling av m-hälsa krävs att perspektivet vidgas och att ett nära samarbete mellan offentliga och privata vårdgivare, leverantörer och entreprenörer och inte minst patienter och patientorganisationer stimuleras. |
| --- | --- |

15.

Hittills har utvecklingen av e-hälsa i stor utsträckning letts av offentliga aktörer på hälso- och sjukvårdsområdet. För en framgångsrik utveckling av m-hälsa krävs att perspektivet vidgas och att ett nära samarbete mellan offentliga och privata vårdgivare, leverantörer och entreprenörer och inte minst patienter och patientorganisationer stimuleras.

Ekonomi

| 16. | Även om det förekommer stora variationer på området bygger i dagsläget många av ersättningsmodellerna i de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen på interventioner, fysiska besök och antalet patienter som blir behandlade. Typiskt sett utgår ersättning för att fysiskt ta emot en vårdbehövande person och inte för att hjälpa en invånare att hålla sig frisk eller i större utsträckning utföra egenvård. För att nå den fulla potentialen i m-hälsa, inte minst när det gäller det hälsofrämjande arbetet, kan därför nya och mera värdebaserade ersättningsmodeller behöva diskuteras. |
| --- | --- |

16.

Även om det förekommer stora variationer på området bygger i dagsläget många av ersättningsmodellerna i de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen på interventioner, fysiska besök och antalet patienter som blir behandlade. Typiskt sett utgår ersättning för att fysiskt ta emot en vårdbehövande person och inte för att hjälpa en invånare att hålla sig frisk eller i större utsträckning utföra egenvård. För att nå den fulla potentialen i m-hälsa, inte minst när det gäller det hälsofrämjande arbetet, kan därför nya och mera värdebaserade ersättningsmodeller behöva diskuteras.

| 17. | Enligt EU:s kommitté för ekonomisk politik är 30–40 % av medlemsstaternas hälso- och sjukvårdskostnader relaterade till personer över 65 år och deras andel av den totala populationen beräknas öka från 17 % år 2010 till 30 % 2060. Vidare innebär det att år 2050 kommer det endast att vara två arbetande personer för varje person över 65 år, vilket kan jämföras med fyra arbetande personer år 2004. M-hälsa har potentialen att bidra till att möta den demografiska utmaningen och de ökade hälso- och sjukvårdskostnaderna genom att bland annat bidra till mindre sjukhusinläggningar, mer egenvård och bättre folkhälsa hos EU:s medborgare. |
| --- | --- |

17.

Enligt EU:s kommitté för ekonomisk politik är 30–40 % av medlemsstaternas hälso- och sjukvårdskostnader relaterade till personer över 65 år och deras andel av den totala populationen beräknas öka från 17 % år 2010 till 30 % 2060. Vidare innebär det att år 2050 kommer det endast att vara två arbetande personer för varje person över 65 år, vilket kan jämföras med fyra arbetande personer år 2004. M-hälsa har potentialen att bidra till att möta den demografiska utmaningen och de ökade hälso- och sjukvårdskostnaderna genom att bland annat bidra till mindre sjukhusinläggningar, mer egenvård och bättre folkhälsa hos EU:s medborgare.

Interoperabilitet

| 18. | Utvecklingen av m-hälsa sätter ljuset på behovet av legal, språklig och teknisk interoperabilitet. Ett fungerande elektroniskt utbyte av uppgifter mellan olika vårdgivare och mellan patienter och vårdgivare är grundläggande för bättre kvalitet, ökad effektivitet och starkare ställning för patienterna. Inte minst handlar det om att se till att de m-hälsolösningar som utvecklas medger att information kommuniceras dels mellan olika applikationer, dels mellan applikationer och de verksamhetssystem som används i hälso- och sjukvården. Det är grundförutsättningar där utmaningarna är gemensamma för de europeiska länderna. Här kan EU spela en viktig roll i arbetet med att driva utvecklingen mot gemensamma standarder och kravspecifikationer. Med en ökad interoperabilitet följer samtidigt en viktig avvägning mellan öppenhet och säkerhet, där den ökade interoperabiliteten aldrig får leda till ett okontrollerat flöde av uppgifter. En förutsättning är alltjämt att kommunikationen bygger på medvetna val utifrån gällande regelverk och krav på säkerhet. |
| --- | --- |

18.

Utvecklingen av m-hälsa sätter ljuset på behovet av legal, språklig och teknisk interoperabilitet. Ett fungerande elektroniskt utbyte av uppgifter mellan olika vårdgivare och mellan patienter och vårdgivare är grundläggande för bättre kvalitet, ökad effektivitet och starkare ställning för patienterna. Inte minst handlar det om att se till att de m-hälsolösningar som utvecklas medger att information kommuniceras dels mellan olika applikationer, dels mellan applikationer och de verksamhetssystem som används i hälso- och sjukvården. Det är grundförutsättningar där utmaningarna är gemensamma för de europeiska länderna. Här kan EU spela en viktig roll i arbetet med att driva utvecklingen mot gemensamma standarder och kravspecifikationer. Med en ökad interoperabilitet följer samtidigt en viktig avvägning mellan öppenhet och säkerhet, där den ökade interoperabiliteten aldrig får leda till ett okontrollerat flöde av uppgifter. En förutsättning är alltjämt att kommunikationen bygger på medvetna val utifrån gällande regelverk och krav på säkerhet.

Säkerhet och integritetsskydd

| 19. | Regionkommittén betonar att en framgångsrik utveckling av m-hälsa är beroende av hur skyddet för den personliga integriteten kan tillgodoses. Medborgarnas förtroende för hälso- och sjukvården och hälso- och sjukvårdens informationshantering är en grundförutsättning för att lokala och regionala myndigheter ska kunna leverera en god och säker vård. Inte minst handlar det om att säkerställa att känsliga uppgifter inte kan kommas åt av obehöriga eller att uppgifterna kan användas för sekundära ändamål som den enskilde inte har samtyckt till. Det kan därför finnas skäl att, förutom den befintliga lagstiftningen på området, diskutera behoven av ytterligare tillsyn, riktlinjer eller certifiering av de m-hälsotjänster som leverantörerna erbjuder. Därutöver vore det önskvärt att påskynda utvecklingen av pålitliga och säkra lösningar som innebär att individer kan identifieras genom biometriska uppgifter. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén betonar att en framgångsrik utveckling av m-hälsa är beroende av hur skyddet för den personliga integriteten kan tillgodoses. Medborgarnas förtroende för hälso- och sjukvården och hälso- och sjukvårdens informationshantering är en grundförutsättning för att lokala och regionala myndigheter ska kunna leverera en god och säker vård. Inte minst handlar det om att säkerställa att känsliga uppgifter inte kan kommas åt av obehöriga eller att uppgifterna kan användas för sekundära ändamål som den enskilde inte har samtyckt till. Det kan därför finnas skäl att, förutom den befintliga lagstiftningen på området, diskutera behoven av ytterligare tillsyn, riktlinjer eller certifiering av de m-hälsotjänster som leverantörerna erbjuder. Därutöver vore det önskvärt att påskynda utvecklingen av pålitliga och säkra lösningar som innebär att individer kan identifieras genom biometriska uppgifter.

| 20. | Samtidigt får rättsakter inte utformas så att de försvårar forskning och systematiskt kvalitetsarbete i högre grad än vad som är nödvändigt för att säkerställa skyddet av patienternas uppgifter. Det gäller att finna bästa möjliga balans mellan behovet av skydd för människors personliga integritet och hälso- och sjukvårdens tradition att utifrån insamlad information söka förbättra kvalitet och resultat för dagens och morgondagens patienter. I sammanhanget vill Regionkommittén särskilt lyfta fram behovet av att detta perspektiv beaktas i arbetet med förslaget om en ny dataskyddsförordning så att man i optimeringssyfte når en lämplig jämvikt mellan de båda skyddsintressena. |
| --- | --- |

20.

Samtidigt får rättsakter inte utformas så att de försvårar forskning och systematiskt kvalitetsarbete i högre grad än vad som är nödvändigt för att säkerställa skyddet av patienternas uppgifter. Det gäller att finna bästa möjliga balans mellan behovet av skydd för människors personliga integritet och hälso- och sjukvårdens tradition att utifrån insamlad information söka förbättra kvalitet och resultat för dagens och morgondagens patienter. I sammanhanget vill Regionkommittén särskilt lyfta fram behovet av att detta perspektiv beaktas i arbetet med förslaget om en ny dataskyddsförordning så att man i optimeringssyfte når en lämplig jämvikt mellan de båda skyddsintressena.

| 21. | Det ligger i Regionkommitténs yttersta intresse att medborgarna känner trygghet i att de m-hälsotjänster som erbjuds eller rekommenderas av hälso- och sjukvårdens aktörer är säkra att använda och att de bidrar till att öka hälsan och livskvaliteten. Det reser bland annat ett behov av att så långt möjligt säkerställa m-hälsotjänsternas kvalitet ur ett medicinskt perspektiv. Här förespråkar vi en tydlig åtskillnad mellan livsstilsapplikationer och medicintekniska produkter. m-hälsotjänster i den senare kategorin ska utvärderas via allmänt erkända modeller för utvärdering av medicinska produkter och metoder samt omfattas av direktiv 93/42/EEG om medicintekniska produkter. Vidare krävs tydlig information så att konsumenter, patienter och hälso- och sjukvårdspersonal kan välja den m-hälsotjänst som bäst möter det aktuella behovet. |
| --- | --- |

21.

Det ligger i Regionkommitténs yttersta intresse att medborgarna känner trygghet i att de m-hälsotjänster som erbjuds eller rekommenderas av hälso- och sjukvårdens aktörer är säkra att använda och att de bidrar till att öka hälsan och livskvaliteten. Det reser bland annat ett behov av att så långt möjligt säkerställa m-hälsotjänsternas kvalitet ur ett medicinskt perspektiv. Här förespråkar vi en tydlig åtskillnad mellan livsstilsapplikationer och medicintekniska produkter. m-hälsotjänster i den senare kategorin ska utvärderas via allmänt erkända modeller för utvärdering av medicinska produkter och metoder samt omfattas av direktiv 93/42/EEG om medicintekniska produkter. Vidare krävs tydlig information så att konsumenter, patienter och hälso- och sjukvårdspersonal kan välja den m-hälsotjänst som bäst möter det aktuella behovet.

Subsidiaritet

| 22. | Regionkommittén framhåller att organisation och tillhandahållande av hälso- och sjukvård är medlemsstaternas befogenhet. I många medlemsstater ansvarar de regionala och lokala myndigheterna för hela eller viktiga delar av hälso- och välfärdspolitiken. Lokala och regionala myndigheter har därmed en central roll i utvecklingen av hälso- och sjukvården och dess digitalisering genom e-hälsa och m-hälsa. Därför är det nödvändigt med ett tätt samarbete med lokala och regionala myndigheter samt att subsidiaritetsprincipen beaktas i EU:s fortsatta arbete med m-hälsa. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén framhåller att organisation och tillhandahållande av hälso- och sjukvård är medlemsstaternas befogenhet. I många medlemsstater ansvarar de regionala och lokala myndigheterna för hela eller viktiga delar av hälso- och välfärdspolitiken. Lokala och regionala myndigheter har därmed en central roll i utvecklingen av hälso- och sjukvården och dess digitalisering genom e-hälsa och m-hälsa. Därför är det nödvändigt med ett tätt samarbete med lokala och regionala myndigheter samt att subsidiaritetsprincipen beaktas i EU:s fortsatta arbete med m-hälsa.

Bryssel den 4 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

III Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

| 21.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 19/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 19/84

---

Yttrande från Regionkommittén – Paketet om ekologisk produktion

(2015/C 019/18)

| Föredragande | Willemien Hester Maij, provinsråd i Overijssel (NL–EPP) |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för den ekologiska produktionens framtid i Europeiska unionen
  COM(2014) 179 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXX/XXX [Official controls Regulation] och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007
  COM(2014) 180 final |

Föredragande

Willemien Hester Maij, provinsråd i Overijssel (NL–EPP)

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för den ekologiska produktionens framtid i Europeiska unionen

COM(2014) 179 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXX/XXX [Official controls Regulation] och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007

COM(2014) 180 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Målsättningarna med paketet

| 1. | Regionkommittén instämmer i de mål som kommissionen har ställt upp för den ekologiska produktionen: att undanröja hinder för den ekologiska produktionens hållbara utveckling, att främja en effektiv utveckling av den inre marknaden, att värna om rättvis konkurrens för jordbrukare och marknadsaktörer och att bibehålla eller öka konsumentförtroendet för ekologiska produkter. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén instämmer i de mål som kommissionen har ställt upp för den ekologiska produktionen: att undanröja hinder för den ekologiska produktionens hållbara utveckling, att främja en effektiv utveckling av den inre marknaden, att värna om rättvis konkurrens för jordbrukare och marknadsaktörer och att bibehålla eller öka konsumentförtroendet för ekologiska produkter.

| 2. | Vi anser att den nuvarande förordningen (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter bör förbättras. ReK håller fast vid målet att komma närmare principerna om ekologiskt jordbruk, men föredrar ändå det politiska alternativ som kommissionen har undersökt, nämligen att förbättra scenariot med status quo på grundval av förbättringar och bättre genomförande av den nuvarande lagstiftningen. Regionkommittén konstaterar att kommissionens val fallit på en omfattande lagändring, där normerna skärps och all flexibilitet försvinner. Vi anser att hållbar tillväxt och konsumentförtroende grundar sig på företagarnas och produktionssystemets integritet samt produktionssystemets anpassning till de olika utvecklingsnivåerna och klimatförhållandena för jordbruket i EU:s regioner. Integritet kan således inte framtvingas bara genom att man skärper reglerna. De skärpta reglerna har direkt inverkan på kontinuiteten i sektorn. Kommissionen anser att denna effekt är begränsad i tiden. ReK ser inte tillräckliga belägg för denna ståndpunkt och föredrar, i väntan på en utvärdering som bevisar den, evolution – att förbättra den nuvarande förordningen – framför revolution – en omfattande lagändring. |
| --- | --- |

2.

Vi anser att den nuvarande förordningen (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter bör förbättras. ReK håller fast vid målet att komma närmare principerna om ekologiskt jordbruk, men föredrar ändå det politiska alternativ som kommissionen har undersökt, nämligen att förbättra scenariot med status quo på grundval av förbättringar och bättre genomförande av den nuvarande lagstiftningen. Regionkommittén konstaterar att kommissionens val fallit på en omfattande lagändring, där normerna skärps och all flexibilitet försvinner. Vi anser att hållbar tillväxt och konsumentförtroende grundar sig på företagarnas och produktionssystemets integritet samt produktionssystemets anpassning till de olika utvecklingsnivåerna och klimatförhållandena för jordbruket i EU:s regioner. Integritet kan således inte framtvingas bara genom att man skärper reglerna. De skärpta reglerna har direkt inverkan på kontinuiteten i sektorn. Kommissionen anser att denna effekt är begränsad i tiden. ReK ser inte tillräckliga belägg för denna ståndpunkt och föredrar, i väntan på en utvärdering som bevisar den, evolution – att förbättra den nuvarande förordningen – framför revolution – en omfattande lagändring.

| 3. | Vi ställer oss positiva till att kommissionen har utarbetat en handlingsplan för att stödja övergången till den nya rättsliga ramen. Handlingsplanen är dock en besvikelse, och detta av tre skäl: Den innehåller för det första inget konkret mål i form av ett kvantitativt mål för sektorns expansion. För det andra har den ingen egen budget utöver Ejflu-budgeten (Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling). Ejflu-budgeten är begränsad, och det finns anledning att befara att en stor del av de tillgängliga medlen kommer att behöva användas för utbetalning av kompensation i enlighet med artikel 20 (kravet med koppling till resthalter) i den nya förordningen. För det tredje saknar den en lokal och regional dimension, trots att denna dimension ingår i de allmänna principer för ekologisk produktion som framgår av artikel 4 g i förslaget till förordning. Enligt ReK är detta en försutten möjlighet eftersom de lokala och regionala myndigheterna är direkt delaktiga i utvecklingen av det ekologiska jordbruket som medfinansiärer av åtgärder i programmen för landsbygdsutveckling. Kommittén anser att denna plan ska stärkas och finansieras bättre. |
| --- | --- |

3.

Vi ställer oss positiva till att kommissionen har utarbetat en handlingsplan för att stödja övergången till den nya rättsliga ramen. Handlingsplanen är dock en besvikelse, och detta av tre skäl: Den innehåller för det första inget konkret mål i form av ett kvantitativt mål för sektorns expansion. För det andra har den ingen egen budget utöver Ejflu-budgeten (Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling). Ejflu-budgeten är begränsad, och det finns anledning att befara att en stor del av de tillgängliga medlen kommer att behöva användas för utbetalning av kompensation i enlighet med artikel 20 (kravet med koppling till resthalter) i den nya förordningen. För det tredje saknar den en lokal och regional dimension, trots att denna dimension ingår i de allmänna principer för ekologisk produktion som framgår av artikel 4 g i förslaget till förordning. Enligt ReK är detta en försutten möjlighet eftersom de lokala och regionala myndigheterna är direkt delaktiga i utvecklingen av det ekologiska jordbruket som medfinansiärer av åtgärder i programmen för landsbygdsutveckling. Kommittén anser att denna plan ska stärkas och finansieras bättre.

Subsidiaritet och proportionalitet

| 4. | Vissa av de föreslagna åtgärderna, särskilt avskaffandet av möjligheten för medlemsstaterna att bevilja undantag, väcker farhågor ur ett subsidiaritetsperspektiv eftersom det är tveksamt om de är nödvändiga för att uppnå de avsedda målen och om de ger en tydlig vinst. Dessutom går förslaget längre än vad som är nödvändigt. Den fullständiga översynen av den befintliga lagstiftningen är överilad och för långtgående och innebär ett potentiellt brott mot proportionalitetsprincipen, eftersom det finns andra mindre restriktiva sätt att uppnå det önskade resultatet. Dessa farhågor lyftes fram vid Regionkommitténs samråd om subsidiaritet (1). |
| --- | --- |

4.

Vissa av de föreslagna åtgärderna, särskilt avskaffandet av möjligheten för medlemsstaterna att bevilja undantag, väcker farhågor ur ett subsidiaritetsperspektiv eftersom det är tveksamt om de är nödvändiga för att uppnå de avsedda målen och om de ger en tydlig vinst. Dessutom går förslaget längre än vad som är nödvändigt. Den fullständiga översynen av den befintliga lagstiftningen är överilad och för långtgående och innebär ett potentiellt brott mot proportionalitetsprincipen, eftersom det finns andra mindre restriktiva sätt att uppnå det önskade resultatet. Dessa farhågor lyftes fram vid Regionkommitténs samråd om subsidiaritet (1).

Förordningens uppbyggnad

| 5. | De delegerade akterna i kapitel III (Produktionsregler) bör ingå i huvudbestämmelserna, så att ReK får tillfälle att yttra sig om denna viktiga del av bestämmelserna.
  Bestämmelserna består av en enda förordning plus bilagor som innehåller specifika produktionsregler. Förordningen består av 45 artiklar, varav 29 artiklar innehåller bestämmelser om delegerade akter. ReK har inte rätt att ta ställning till delegerade akter. Delegerade akter förekommer i alla delar av förordningen. Framför allt de 13 delegerade akter som hänger samman med produktionsreglerna är av avgörande betydelse för den ekologiska sektorns kontinuitet på lokal och regional nivå. Enligt artikel 290 i EUF-fördraget ska de väsentliga delarna av ett område förbehållas lagstiftningsakter, och de får därför inte bli föremål för delegering av befogenheter. Förordningens struktur står därför i strid med principen i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

5.

De delegerade akterna i kapitel III (Produktionsregler) bör ingå i huvudbestämmelserna, så att ReK får tillfälle att yttra sig om denna viktiga del av bestämmelserna.

Bestämmelserna består av en enda förordning plus bilagor som innehåller specifika produktionsregler. Förordningen består av 45 artiklar, varav 29 artiklar innehåller bestämmelser om delegerade akter. ReK har inte rätt att ta ställning till delegerade akter. Delegerade akter förekommer i alla delar av förordningen. Framför allt de 13 delegerade akter som hänger samman med produktionsreglerna är av avgörande betydelse för den ekologiska sektorns kontinuitet på lokal och regional nivå. Enligt artikel 290 i EUF-fördraget ska de väsentliga delarna av ett område förbehållas lagstiftningsakter, och de får därför inte bli föremål för delegering av befogenheter. Förordningens struktur står därför i strid med principen i EUF-fördraget.

| 6. | Förslaget bör behandlas tillsammans med förslaget till förordning om offentlig kontroll. Formerna för kontrollen av de ekologiska produktions- och märkningsreglerna utvecklas nämligen i förslaget till förordning om offentlig kontroll. ReK har i sitt yttrande om den förordningen anfört invändningar mot kommissionens befogenhet att anta delegerade akter med anknytning till särskilda bestämmelser för genomförandet av offentliga kontroller. Vi framhöll att det är absolut nödvändigt att alla bestämmelser som får betydande konsekvenser för kontrollverksamheten och budgetarna i länderna finns med i själva förordningen. |
| --- | --- |

6.

Förslaget bör behandlas tillsammans med förslaget till förordning om offentlig kontroll. Formerna för kontrollen av de ekologiska produktions- och märkningsreglerna utvecklas nämligen i förslaget till förordning om offentlig kontroll. ReK har i sitt yttrande om den förordningen anfört invändningar mot kommissionens befogenhet att anta delegerade akter med anknytning till särskilda bestämmelser för genomförandet av offentliga kontroller. Vi framhöll att det är absolut nödvändigt att alla bestämmelser som får betydande konsekvenser för kontrollverksamheten och budgetarna i länderna finns med i själva förordningen.

Syfte, tillämpningsområde och definitioner

| 7. | Kommittén rekommenderar en tydlig avgränsning av tillämpningsområdet för kontroll- och produktionsbestämmelserna, som bör sträcka sig fram tills dess att den ekologiska produkten har förpackats, försetts med märkning och blivit tillgänglig för slutkonsumenten i en förseglad förpackning, eller, om produkten säljs i lösvikt och inte i sin ursprungliga förpackning, eller om den säljs i icke förseglade förpackningar, ända tills den når slutkonsumenten. |
| --- | --- |

7.

Kommittén rekommenderar en tydlig avgränsning av tillämpningsområdet för kontroll- och produktionsbestämmelserna, som bör sträcka sig fram tills dess att den ekologiska produkten har förpackats, försetts med märkning och blivit tillgänglig för slutkonsumenten i en förseglad förpackning, eller, om produkten säljs i lösvikt och inte i sin ursprungliga förpackning, eller om den säljs i icke förseglade förpackningar, ända tills den når slutkonsumenten.

| 8. | När det gäller definitionen av ”aktörsgrupp” i artikel 3 bör man också utgå från en omsättningsbaserad regional definition av begreppet ”småbrukare”. Kommissionen definierar begreppet ”aktörsgrupp” i syfte att lätta den administrativa bördan för enskilda småbrukare. Regionkommittén uppskattar denna tanke men kan inte gå med på en definition av begreppet ”småbrukare” som grundar sig enbart på mängden utnyttjad jordbruksmark i hektar. Om det handlar om växthusodling är fem hektar storskaligt, om det handlar om betesmark i bergsområden är det småskaligt. |
| --- | --- |

8.

När det gäller definitionen av ”aktörsgrupp” i artikel 3 bör man också utgå från en omsättningsbaserad regional definition av begreppet ”småbrukare”. Kommissionen definierar begreppet ”aktörsgrupp” i syfte att lätta den administrativa bördan för enskilda småbrukare. Regionkommittén uppskattar denna tanke men kan inte gå med på en definition av begreppet ”småbrukare” som grundar sig enbart på mängden utnyttjad jordbruksmark i hektar. Om det handlar om växthusodling är fem hektar storskaligt, om det handlar om betesmark i bergsområden är det småskaligt.

Produktionsreglerna

| 9. | Möjligheten till parallella jordbruk bör behållas. Med artikel 7.1 a (allmänna produktionsregler) sätter kommissionen stopp för nuvarande praxis med blandade ekologiska och konventionella jordbruk. Ungefär en fjärdedel av de ekologiska jordbruken i Europa bedriver både konventionell och ekologisk produktion. Kontrollen av jordbruksföretag med parallella jordbruk sköts helt och hållet av tillsynsmyndigheterna för ekologiskt jordbruk. ReK anser att blandade jordbruk är bra för växelverkan mellan det ekologiska och det konventionella jordbruket och på så sätt bidrar till att göra jordbruket mer hållbart och innovativt. Vi befarar att en del av de ekologiska producenterna genom förbudet mot blandade jordbruk kommer att försvinna eller söka lyckan i administrativa konstruktioner (uppdelningar) för att kringgå denna regel. |
| --- | --- |

9.

Möjligheten till parallella jordbruk bör behållas. Med artikel 7.1 a (allmänna produktionsregler) sätter kommissionen stopp för nuvarande praxis med blandade ekologiska och konventionella jordbruk. Ungefär en fjärdedel av de ekologiska jordbruken i Europa bedriver både konventionell och ekologisk produktion. Kontrollen av jordbruksföretag med parallella jordbruk sköts helt och hållet av tillsynsmyndigheterna för ekologiskt jordbruk. ReK anser att blandade jordbruk är bra för växelverkan mellan det ekologiska och det konventionella jordbruket och på så sätt bidrar till att göra jordbruket mer hållbart och innovativt. Vi befarar att en del av de ekologiska producenterna genom förbudet mot blandade jordbruk kommer att försvinna eller söka lyckan i administrativa konstruktioner (uppdelningar) för att kringgå denna regel.

| 10. | Man bör ingå överenskommelser med djurhållnings- och avelsanläggningarna om en realistisk period för övergången till regeln om 100 % ekologiska råvaror. Kommissionen avskaffar olika undantag från reglerna och fastställer i artiklarna 10, 11 och 12 att endast ekologiska råvaror får användas för produktion av ekologiska växter, växtprodukter, djurbesättningar, alger och vattenbruksdjur. I många regioner är detta långt ifrån fallet, eftersom de inte har tillräckligt med ekologiska råvaror. Kommissionen tillämpar därför en övergångsperiod fram till den 31 december 2021. ReK anser att denna period bara är realistisk om den åtföljs av särskilda stödåtgärder, och uppmanar till att genomföra en utvärdering av tidsfristen år 2019 för att undvika att den leder till brist på råvaror och produktionsförluster. |
| --- | --- |

10.

Man bör ingå överenskommelser med djurhållnings- och avelsanläggningarna om en realistisk period för övergången till regeln om 100 % ekologiska råvaror. Kommissionen avskaffar olika undantag från reglerna och fastställer i artiklarna 10, 11 och 12 att endast ekologiska råvaror får användas för produktion av ekologiska växter, växtprodukter, djurbesättningar, alger och vattenbruksdjur. I många regioner är detta långt ifrån fallet, eftersom de inte har tillräckligt med ekologiska råvaror. Kommissionen tillämpar därför en övergångsperiod fram till den 31 december 2021. ReK anser att denna period bara är realistisk om den åtföljs av särskilda stödåtgärder, och uppmanar till att genomföra en utvärdering av tidsfristen år 2019 för att undvika att den leder till brist på råvaror och produktionsförluster.

| 11. | Reglerna för att ta upp ekologiska varianter i den officiella förteckningen bör anpassas innan undantagen för användningen av utsäde avskaffas. I yttrandet om ”Genetiska resurser inom jordbruket – från bevarande till hållbart utnyttjande” (CoR 2014/1277 fin) konstaterar ReK att reglerna för att ta upp sorter i den officiella förteckningen inte är avpassade för ekologiskt utsäde. Det nya förslaget till förordning om produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial bör enligt ReK göra det möjligt att certifiera ekologiskt utsäde på grundval av kriterier avpassade för det ekologiska jordbruket. |
| --- | --- |

11.

Reglerna för att ta upp ekologiska varianter i den officiella förteckningen bör anpassas innan undantagen för användningen av utsäde avskaffas. I yttrandet om ”Genetiska resurser inom jordbruket – från bevarande till hållbart utnyttjande” (CoR 2014/1277 fin) konstaterar ReK att reglerna för att ta upp sorter i den officiella förteckningen inte är avpassade för ekologiskt utsäde. Det nya förslaget till förordning om produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial bör enligt ReK göra det möjligt att certifiera ekologiskt utsäde på grundval av kriterier avpassade för det ekologiska jordbruket.

| 12. | Vi konstaterar att kommissionen övergår från ett system med krav på ansträngningar till krav på resultat genom att i artikel 20 införa en tröskel för icke-tillåtna substanser i ekologiska produkter. Regionkommittén förespråkar inte ett separat system med resultatkrav för den ekologiska sektorn och anser att alla europeiska livsmedel bör omfattas av samma livsmedelssäkerhetskrav. |
| --- | --- |

12.

Vi konstaterar att kommissionen övergår från ett system med krav på ansträngningar till krav på resultat genom att i artikel 20 införa en tröskel för icke-tillåtna substanser i ekologiska produkter. Regionkommittén förespråkar inte ett separat system med resultatkrav för den ekologiska sektorn och anser att alla europeiska livsmedel bör omfattas av samma livsmedelssäkerhetskrav.

| 13. | Om man på sikt inför en tröskel för icke-tillåtna substanser i ekologiska produkter bör man på förhand förtydliga reglerna för hur medlemsstaterna ska kompensera producenterna för förluster. Ekologiska jordbrukare kan knappast förhindra att deras produkter innehåller rester om de har grannar som ägnar sig åt konventionell produktion och som inte vidtar några skyddsåtgärder för att motverka eventuella föroreningar. ReK anser inte att det är rimligt att den ekologiska producenten eller de lokala eller regionala myndigheterna ska bära kostnaderna för sådana skador som uppstår till följd av förlorad certifiering. Enligt den föreslagna förordningen får medlemsstaterna använda den gemensamma jordbrukspolitikens instrument för att bevilja nationella stöd som kompensation till jordbrukare för förluster som uppstått. Kommissionen skapar dock ingen klarhet kring budgetkonsekvenserna av denna åtgärd, eftersom reglerna för kompensation inte är tydliga. |
| --- | --- |

13.

Om man på sikt inför en tröskel för icke-tillåtna substanser i ekologiska produkter bör man på förhand förtydliga reglerna för hur medlemsstaterna ska kompensera producenterna för förluster. Ekologiska jordbrukare kan knappast förhindra att deras produkter innehåller rester om de har grannar som ägnar sig åt konventionell produktion och som inte vidtar några skyddsåtgärder för att motverka eventuella föroreningar. ReK anser inte att det är rimligt att den ekologiska producenten eller de lokala eller regionala myndigheterna ska bära kostnaderna för sådana skador som uppstår till följd av förlorad certifiering. Enligt den föreslagna förordningen får medlemsstaterna använda den gemensamma jordbrukspolitikens instrument för att bevilja nationella stöd som kompensation till jordbrukare för förluster som uppstått. Kommissionen skapar dock ingen klarhet kring budgetkonsekvenserna av denna åtgärd, eftersom reglerna för kompensation inte är tydliga.

Handel med tredjeländer

| 14. | ReK noterar att kommissionen föreslår att likvärdighetsprincipen för handel med tredjeländer utvecklas inom ramen för handelsavtal. Jämförelser av kontrollåtgärder och produktionsregler blir på så sätt en del av ett handelsavtal. ReK anser att detta inte skapar tillräcklig öppenhet och att det eventuellt kan skada konsumentförtroendet, och vi rekommenderar i fråga om likvärdighet inom ramen för handelsavtal att man fastställer förfarandekrav på grundval av vilka kommissionen kan inleda förhandlingar med tredjeländer på ett öppet sätt. För att öka öppenheten vid upprättandet av avtalen måste Europeiska rådet ge ett mandat med tillhörande föreskrifter, och kommissionen måste rapportera om de ingångna avtalen till rådet. |
| --- | --- |

14.

ReK noterar att kommissionen föreslår att likvärdighetsprincipen för handel med tredjeländer utvecklas inom ramen för handelsavtal. Jämförelser av kontrollåtgärder och produktionsregler blir på så sätt en del av ett handelsavtal. ReK anser att detta inte skapar tillräcklig öppenhet och att det eventuellt kan skada konsumentförtroendet, och vi rekommenderar i fråga om likvärdighet inom ramen för handelsavtal att man fastställer förfarandekrav på grundval av vilka kommissionen kan inleda förhandlingar med tredjeländer på ett öppet sätt. För att öka öppenheten vid upprättandet av avtalen måste Europeiska rådet ge ett mandat med tillhörande föreskrifter, och kommissionen måste rapportera om de ingångna avtalen till rådet.

Förfarande-, övergångs- och slutbestämmelser

| 15. | Nuvarande praxis med regelbundna kontroller på plats bör behållas. Förslaget till förordning innehåller i artikel 44.3 en ändring av artikel 23 i den föreslagna förordningen om offentlig kontroll. Nuvarande praxis med årliga kontroller på plats ersätts på så sätt av ett system med kontroller som grundar sig på riskbedömning. Denna ändring motiveras med kostnadssänkningar. Precis som Ifoam, Arepo och EOCC anser ReK att detta inte är en önskvärd utveckling. Kontrollerna är viktiga för konsumenternas förtroende och ger producenterna återkoppling. |
| --- | --- |

15.

Nuvarande praxis med regelbundna kontroller på plats bör behållas. Förslaget till förordning innehåller i artikel 44.3 en ändring av artikel 23 i den föreslagna förordningen om offentlig kontroll. Nuvarande praxis med årliga kontroller på plats ersätts på så sätt av ett system med kontroller som grundar sig på riskbedömning. Denna ändring motiveras med kostnadssänkningar. Precis som Ifoam, Arepo och EOCC anser ReK att detta inte är en önskvärd utveckling. Kontrollerna är viktiga för konsumenternas förtroende och ger producenterna återkoppling.

Handlingsplan för ekologiskt jordbruk

| 16. | Man bör inrätta en plattform för övervakning och utvärdering av handlingsplanen som främjar och utvärderar handlingsplanens genomförande. Deltagarna i denna plattform bör komma från ”den gyllene triangeln”: näringslivet, myndigheterna samt utbildnings- och forskningssektorn. I praktiken handlar det om företrädare för näringsliv, utbildning och forskning, medlemsstaterna och regionerna samt ett kollegium av konsumenter och miljöorganisationer. ReK rekommenderar kommissionen att fastställa ett mål i handlingsplanen om att 10 % av jordbruksmarken ska vara ekologiskt odlad år 2020. Under punkterna 17 och 18 nämns åtgärder från regionernas sida som kan samordnas av plattformen. |
| --- | --- |

16.

Man bör inrätta en plattform för övervakning och utvärdering av handlingsplanen som främjar och utvärderar handlingsplanens genomförande. Deltagarna i denna plattform bör komma från ”den gyllene triangeln”: näringslivet, myndigheterna samt utbildnings- och forskningssektorn. I praktiken handlar det om företrädare för näringsliv, utbildning och forskning, medlemsstaterna och regionerna samt ett kollegium av konsumenter och miljöorganisationer. ReK rekommenderar kommissionen att fastställa ett mål i handlingsplanen om att 10 % av jordbruksmarken ska vara ekologiskt odlad år 2020. Under punkterna 17 och 18 nämns åtgärder från regionernas sida som kan samordnas av plattformen.

| 17. | ReK förespråkar användning av ekologiska produkter i storkök. Storkök vid utbildningsinstitutioner och myndigheter, vårdinstitutioner och företag kan stimulera den lokala ekologiska produktionens utveckling och organisation. Användningen av ekologiska produkter i storkök ingår ofta som ett led i lokala politiska åtgärder. ReK rekommenderar att man för mat som serveras i skolmatsalar ska sträva efter att 75 % av produkterna ska vara hälsosamma, ekologiska och/eller regionala, och anser att man bör inrätta ett informations- och inspirationsregister över hälsosamma ekologiska och regionala produkter i storkök. |
| --- | --- |

17.

ReK förespråkar användning av ekologiska produkter i storkök. Storkök vid utbildningsinstitutioner och myndigheter, vårdinstitutioner och företag kan stimulera den lokala ekologiska produktionens utveckling och organisation. Användningen av ekologiska produkter i storkök ingår ofta som ett led i lokala politiska åtgärder. ReK rekommenderar att man för mat som serveras i skolmatsalar ska sträva efter att 75 % av produkterna ska vara hälsosamma, ekologiska och/eller regionala, och anser att man bör inrätta ett informations- och inspirationsregister över hälsosamma ekologiska och regionala produkter i storkök.

| 18. | Vi förespråkar skydd av vattenresurser och naturområden genom det ekologiska jordbruket. Olika regioner har goda erfarenheter av att kombinera skydd av vattenresurser och naturområden genom det ekologiska jordbruket. ReK anser att man bör sprida dessa erfarenheter så att de lokala och regionala myndigheterna uppmuntras att satsa på detta. |
| --- | --- |

18.

Vi förespråkar skydd av vattenresurser och naturområden genom det ekologiska jordbruket. Olika regioner har goda erfarenheter av att kombinera skydd av vattenresurser och naturområden genom det ekologiska jordbruket. ReK anser att man bör sprida dessa erfarenheter så att de lokala och regionala myndigheterna uppmuntras att satsa på detta.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Nytt skäl 9

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Det bör finnas utrymme för en viss flexibilitet vid tillämpningen av produktionsreglerna, så att normer och krav kan anpassas till lokala klimatförhållanden och geografiska villkor, särskilda djurhållningsmetoder och utvecklingsstadier i den ekologiska produktionen. Detta bör göra det möjligt att tillämpa undantagsbestämmelser, men bara inom ramarna för de särskilda villkor som fastställs i unionens lagstiftning. Ökad flexibilitet behöver inte påverka certifieringsarbetet negativt. Detta arbete bör vara effektivt och harmoniserat, vilket betyder att man måste fastställa tydliga kriterier och bestämmelser när det gäller tillämpningen av undantagen och införliva dessa bestämmelser med grundförordningen. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

Det bör finnas utrymme för en viss flexibilitet vid tillämpningen av produktionsreglerna, så att normer och krav kan anpassas till lokala klimatförhållanden och geografiska villkor, särskilda djurhållningsmetoder och utvecklingsstadier i den ekologiska produktionen. Detta bör göra det möjligt att tillämpa undantagsbestämmelser, men bara inom ramarna för de särskilda villkor som fastställs i unionens lagstiftning. Ökad flexibilitet behöver inte påverka certifieringsarbetet negativt. Detta arbete bör vara effektivt och harmoniserat, vilket betyder att man måste fastställa tydliga kriterier och bestämmelser när det gäller tillämpningen av undantagen och införliva dessa bestämmelser med grundförordningen.

Motivering

Ändringsrekommendationen syftar till att införa flexibilitet i förslaget till förordning för att göra det möjligt att ta hänsyn till lokala förhållanden.

Ändringsrekommendation 2

Artikel 2.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Denna förordning ska gälla för de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) och för vissa andra produkter som förtecknas i bilaga I till den här förordningen, i den mån jordbruksprodukterna och de andra produkterna är avsedda att produceras, beredas, distribueras, saluföras, importeras eller exporteras som ekologiska produkter. | Denna förordning ska gälla för de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) och för vissa andra produkter som förtecknas i bilaga I till den här förordningen, i den mån jordbruksprodukterna och de andra produkterna är avsedda att produceras, beredas, distribueras, saluföras, importeras eller exporteras som ekologiska produkter tills de har förpackats, försetts med märkning och blivit tillgängliga för slutkonsumenten i en förseglad förpackning, eller, om produkten säljs i lösvikt och inte i sin ursprungliga förpackning, eller om den säljs i icke förseglade förpackningar, ända tills den når slutkonsumenten. |
| Produkter från jakt på vilda djur eller fiske efter viltlevande arter ska inte anses vara ekologiska produkter. | Produkter från jakt på vilda djur eller fiske efter viltlevande arter ska inte anses vara ekologiska produkter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Denna förordning ska gälla för de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) och för vissa andra produkter som förtecknas i bilaga I till den här förordningen, i den mån jordbruksprodukterna och de andra produkterna är avsedda att produceras, beredas, distribueras, saluföras, importeras eller exporteras som ekologiska produkter.

Denna förordning ska gälla för de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) och för vissa andra produkter som förtecknas i bilaga I till den här förordningen, i den mån jordbruksprodukterna och de andra produkterna är avsedda att produceras, beredas, distribueras, saluföras, importeras eller exporteras som ekologiska produkter tills de har förpackats, försetts med märkning och blivit tillgängliga för slutkonsumenten i en förseglad förpackning, eller, om produkten säljs i lösvikt och inte i sin ursprungliga förpackning, eller om den säljs i icke förseglade förpackningar, ända tills den når slutkonsumenten.

Produkter från jakt på vilda djur eller fiske efter viltlevande arter ska inte anses vara ekologiska produkter.

Produkter från jakt på vilda djur eller fiske efter viltlevande arter ska inte anses vara ekologiska produkter.

Motivering

Man måste införa en tydlig avgränsning av tillämpningsområdet för kontroll- och produktionsbestämmelserna, från det att produkten lämnar jordbruket tills den är förseglad och/eller når slutkonsumenten.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 3.7

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| aktörsgrupp: en grupp där de enskilda gruppmedlemmarna är jordbrukare med jordbruksföretag på högst 5 hektar utnyttjad jordbruksareal och som också, utöver produktion av livsmedel och foder, kan vara verksamma inom bearbetning av livsmedel och foder. | aktörsgrupp: en grupp där de enskilda gruppmedlemmarna är jordbrukare som enligt de gällande bestämmelserna i medlemsstaten i fråga kan definieras som småbrukare
  med jordbruksföretag på högst 5 hektar utnyttjad jordbruksareal och som också, utöver produktion av livsmedel och foder, kan vara verksamma inom bearbetning av livsmedel och foder. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

aktörsgrupp: en grupp där de enskilda gruppmedlemmarna är jordbrukare med jordbruksföretag på högst 5 hektar utnyttjad jordbruksareal och som också, utöver produktion av livsmedel och foder, kan vara verksamma inom bearbetning av livsmedel och foder.

aktörsgrupp: en grupp där de enskilda gruppmedlemmarna är jordbrukare som enligt de gällande bestämmelserna i medlemsstaten i fråga kan definieras som småbrukare
  med jordbruksföretag på högst 5 hektar utnyttjad jordbruksareal och som också, utöver produktion av livsmedel och foder, kan vara verksamma inom bearbetning av livsmedel och foder.

Motivering

Definitionen av ”småbrukare” är i hög grad beroende av de lokala omständigheterna. Medlemsstaterna måste därför själva få möjlighet att utveckla denna definition.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 7.1 a

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Aktörerna ska iaktta följande allmänna produktionsregler: | Aktörerna ska iaktta följande allmänna produktionsregler: |
| (a) | Hela jordbruksföretaget eller vattenbruksföretaget ska drivas i enlighet med de krav som är tillämpliga för ekologisk produktion. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

Aktörerna ska iaktta följande allmänna produktionsregler:

Aktörerna ska iaktta följande allmänna produktionsregler:

(a)

Hela jordbruksföretaget eller vattenbruksföretaget ska drivas i enlighet med de krav som är tillämpliga för ekologisk produktion.

| (a) | Hela j
  Jordbruksföretaget eller vattenbruksföretaget ska helt eller till viss del drivas i enlighet med de krav som är tillämpliga för ekologisk produktion. |
| --- | --- |

(a)

Hela j
  Jordbruksföretaget eller vattenbruksföretaget ska helt eller till viss del drivas i enlighet med de krav som är tillämpliga för ekologisk produktion.

Motivering

Blandade jordbruk är bra för växelverkan mellan ekologiskt och konventionellt jordbruk. Med ett förbud mot blandade jordbruk försvinner en del av de ekologiska producenterna.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 20

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Förekomst av icke godkända produkter och ämnen | Förekomst av icke godkända produkter och ämnen |
| 1. | Produkter i vilka det upptäcks förekomst av produkter eller ämnen som inte har godkänts i enlighet med artikel 19 och som överskrider de gränsvärden som fastställts med beaktande av i synnerhet direktiv 2006/125/EG, ska inte saluföras som ekologiska produkter. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

Förekomst av icke godkända produkter och ämnen

Förekomst av icke godkända produkter och ämnen

1.

Produkter i vilka det upptäcks förekomst av produkter eller ämnen som inte har godkänts i enlighet med artikel 19 och som överskrider de gränsvärden som fastställts med beaktande av i synnerhet direktiv 2006/125/EG, ska inte saluföras som ekologiska produkter.

| 1. | Produkter i vilka det upptäcks förekomst av produkter eller ämnen som inte har godkänts i enlighet med artikel 19 och som överskrider de gränsvärden som fastställts med beaktande av i synnerhet direktiv 2006/125/EG, ska inte saluföras som ekologiska produkter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I syfte att garantera ändamålsenlighet, effektivitet och insyn vad gäller systemet för ekologisk produktion och märkning ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 36 med avseende på särskilda kriterier och villkor för tillämpning av de gränsvärden som avses i punkt 1 samt med avseende på fastställandet av de gränsvärdena och anpassning av dem mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

2.

I syfte att garantera ändamålsenlighet, effektivitet och insyn vad gäller systemet för ekologisk produktion och märkning ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 36 med avseende på särskilda kriterier och villkor för tillämpning av de gränsvärden som avses i punkt 1 samt med avseende på fastställandet av de gränsvärdena och anpassning av dem mot bakgrund av den tekniska utvecklingen.

| 2. | I syfte att garantera ändamålsenlighet, effektivitet och insyn vad gäller systemet för ekologisk produktion och märkning ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 36 med avseende på särskilda kriterier och villkor för tillämpning av de gränsvärden som avses i punkt 1 samt med avseende på fastställandet av de gränsvärdena och anpassning av dem mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Genom undantag från artikel 211.1 i förordning (EU) nr 1308/2013 och på villkor av ett tillstånd från kommissionen som antagits utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 37.2 eller 37.3 i denna förordning, får medlemsstaterna bevilja nationellt stöd för att kompensera jordbrukare för förluster som uppstått för dem till följd av att deras jordbruksprodukter kontaminerats av icke godkända produkter eller ämnen som hindrar dem från att saluföra dessa produkter som ekologiska, förutsatt att jordbrukaren har vidtagit alla lämpliga åtgärder för att förhindra risk för sådan kontaminering. Medlemsstaterna kan även använda den gemensamma jordbrukspolitikens instrument för att helt eller delvis täcka sådana förluster. |
| --- | --- |

3.

Genom undantag från artikel 211.1 i förordning (EU) nr 1308/2013 och på villkor av ett tillstånd från kommissionen som antagits utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 37.2 eller 37.3 i denna förordning, får medlemsstaterna bevilja nationellt stöd för att kompensera jordbrukare för förluster som uppstått för dem till följd av att deras jordbruksprodukter kontaminerats av icke godkända produkter eller ämnen som hindrar dem från att saluföra dessa produkter som ekologiska, förutsatt att jordbrukaren har vidtagit alla lämpliga åtgärder för att förhindra risk för sådan kontaminering. Medlemsstaterna kan även använda den gemensamma jordbrukspolitikens instrument för att helt eller delvis täcka sådana förluster.

| 3. | Genom undantag från artikel 211.1 i förordning (EU) nr 1308/2013 och på villkor av ett tillstånd från kommissionen som antagits utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 37.2 eller 37.3 i denna förordning, får medlemsstaterna bevilja nationellt stöd för att kompensera jordbrukare för förluster som uppstått för dem till följd av att deras jordbruksprodukter kontaminerats av icke godkända produkter eller ämnen som hindrar dem från att saluföra dessa produkter som ekologiska, förutsatt att jordbrukaren har vidtagit alla lämpliga åtgärder för att förhindra risk för sådan kontaminering. Medlemsstaterna kan även använda den gemensamma jordbrukspolitikens instrument för att helt eller delvis täcka sådana förluster. |
| --- | --- |

3.

Motivering

ReK är ingen förespråkare av ett separat system med resultatkrav för den ekologiska sektorn.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 30

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Likvärdighet inom ramen för ett handelsavtal | Likvärdighet inom ramen för ett handelsavtal |
| Ett erkänt tredjeland såsom avses i artikel 28.1 b ii första strecksatsen är ett tredjeland som, inom ramen för ett handelsavtal, av unionen har erkänts ha ett produktionssystem som uppfyller samma mål och principer genom tillämpning av regler som säkerställer samma nivå på försäkran om överensstämmelse som unionens regler. | 1. | Ett erkänt tredjeland såsom avses i artikel 28.1 b ii första strecksatsen är ett tredjeland som, inom ramen för ett handelsavtal, av unionen har erkänts ha ett produktionssystem som uppfyller samma mål och principer genom tillämpning av regler som säkerställer samma nivå på försäkran om överensstämmelse som unionens regler. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Likvärdighet inom ramen för ett handelsavtal

Likvärdighet inom ramen för ett handelsavtal

Ett erkänt tredjeland såsom avses i artikel 28.1 b ii första strecksatsen är ett tredjeland som, inom ramen för ett handelsavtal, av unionen har erkänts ha ett produktionssystem som uppfyller samma mål och principer genom tillämpning av regler som säkerställer samma nivå på försäkran om överensstämmelse som unionens regler.

1.

Ett erkänt tredjeland såsom avses i artikel 28.1 b ii första strecksatsen är ett tredjeland som, inom ramen för ett handelsavtal, av unionen har erkänts ha ett produktionssystem som uppfyller samma mål och principer genom tillämpning av regler som säkerställer samma nivå på försäkran om överensstämmelse som unionens regler.

| 2. | Kommissionen ska fastställa förfarandekrav för erkännandet av tredjeländer inom ramen för ett handelsavtal. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vid upprättandet av ett handelsavtal ska kommissionen agera på grundval av ett mandat från Europeiska rådet med tillhörande föreskrifter. |
| --- | --- |

3.

Motivering

När det handlar om att stärka konsumentförtroendet grundar sig likvärdigheten på en jämförelse av kontrollåtgärderna och produktionsreglerna.

Ändringsrekommendation 7

Artikel 36.3

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utövande av delegering | Utövande av delegering |
| 3. | Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

Utövande av delegering

Utövande av delegering

3.

Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

| 3. | Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet, och rådet och Regionkommittén denna. |
| --- | --- |

3.

Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet, och rådet och Regionkommittén denna.

Motivering

Regionkommittén anser att den som rådgivande EU-organ måste ha möjlighet att yttra sig i frågor som är av avgörande betydelse för regionerna. Eftersom ReK enligt fördraget inte är remissinstans för kommissionen i fråga om delegerade akter vill ReK vara remissinstans för Europaparlamentet och rådet i fråga om delegerade akter.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 44.3.3 c

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| När det gäller de bestämmelser som avses i artikel 1.2 j ska det i de delegerade akter som avses i punkt 2 i denna artikel fastställas regler om följande: | När det gäller de bestämmelser som avses i artikel 1.2 j ska det i de delegerade akter som avses i punkt 2 i denna artikel fastställas regler om följande: |
| c) | Frekvensen för offentlig kontroll av aktörer och i vilka fall och på vilka villkor vissa av dessa aktörer ska undantas från viss offentlig kontroll. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

När det gäller de bestämmelser som avses i artikel 1.2 j ska det i de delegerade akter som avses i punkt 2 i denna artikel fastställas regler om följande:

När det gäller de bestämmelser som avses i artikel 1.2 j ska det i de delegerade akter som avses i punkt 2 i denna artikel fastställas regler om följande:

c)

Frekvensen för offentlig kontroll av aktörer och i vilka fall och på vilka villkor vissa av dessa aktörer ska undantas från viss offentlig kontroll.

| c) | Frekvensen för offentlig kontroll av aktörer och i vilka fall och på vilka villkor vissa av dessa aktörer ska undantas från viss offentlig kontroll. |
| --- | --- |

c)

Frekvensen för offentlig kontroll av aktörer och i vilka fall och på vilka villkor vissa av dessa aktörer ska undantas från viss offentlig kontroll.

Motivering

De regelbundna kontrollerna på plats är viktiga för konsumenternas förtroende och ger producenterna återkoppling. Det är därför viktigt att dessa kontroller behålls.

Ändringsrekommendation 9

Bilaga II, del II, 1.4.1

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.4.1. | Allmänna utfodringskrav
  Följande ska gälla för utfodringen: |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

1.4.1.

Allmänna utfodringskrav

Följande ska gälla för utfodringen:

| 1.4.1. | Allmänna utfodringskrav
  Följande ska gälla för utfodringen: |
| --- | --- |

1.4.1.

Allmänna utfodringskrav

Följande ska gälla för utfodringen:

| (a) | Foder till djuren ska i första hand anskaffas från det jordbruksföretag där djuren hålls eller från andra ekologiska jordbruksföretag i samma område. |
| --- | --- |

(a)

Foder till djuren ska i första hand anskaffas från det jordbruksföretag där djuren hålls eller från andra ekologiska jordbruksföretag i samma område.

| (a) | Foder till djuren ska i första hand anskaffas från det jordbruksföretag där djuren hålls eller från andra ekologiska jordbruksföretag i samma område om resurserna tillåter. Om så inte är fallet får fodret efter uttryckligt godkännande anskaffas utanför regionen |
| --- | --- |

(a)

Foder till djuren ska i första hand anskaffas från det jordbruksföretag där djuren hålls eller från andra ekologiska jordbruksföretag i samma område om resurserna tillåter. Om så inte är fallet får fodret efter uttryckligt godkännande anskaffas utanför regionen

Motivering

Detta krav skulle innebära att många ekologiska jordbruksföretag med animalieproduktion försvinner i vissa europeiska regioner, eftersom det i dag är mycket svårt att till 100 % förlita sig till den egna produktionen eller produktion i närheten för att föda djuren.

Bryssel den 4 december 2014

Regionkommitténs ordförande

Michel LEBRUN

---

(1)  Samråd med nätverket för övervakning av subsidiaritetsprincipen och sakkunniggruppen för subsidiaritet, som genomfördes den 16 april–26 maj 2014. Rapporten finns på http://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/Observations2014/COM%20(2014)%20180%20860ce890ecc54e2dbf32defbd5e433c4/Report%20consultation%20Organic%20farming.pdf

1

---