# Euroopan unionin L 15/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 15 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta22. tammikuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 15

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta22. tammikuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/81, annettu 19 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 yhdenmukaisista soveltamisedellytyksistä yhteiseen kriisinratkaisurahastoon suoritettavien ennakollisten vakausmaksujen osalta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/82, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun sekä asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisten osittaisten välivaiheen tarkastelujen perusteella | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/83, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 31 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/84, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta | 54 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/85, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 70 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/86, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, asetuksella (EY) N:o 616/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2015 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa ja tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta | 73 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/87, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä | 75 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/81, annettu 19 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 yhdenmukaisista soveltamisedellytyksistä yhteiseen kriisinratkaisurahastoon suoritettavien ennakollisten vakausmaksujen osalta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/82, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun sekä asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisten osittaisten välivaiheen tarkastelujen perusteella

8

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/83, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

31

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/84, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

54

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/85, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

70

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/86, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, asetuksella (EY) N:o 616/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2015 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa ja tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta

73

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/87, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä

75

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 153/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, ETA-sopimuksen liitteen X (Palvelut yleensä) muuttamisesta [2015/88] | 78 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 154/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta [2015/89] | 80 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 155/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta [2015/90] | 81 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 156/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta [2015/91] | 83 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 157/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta [2015/92] | 85 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 158/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta [2015/93] | 86 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 159/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, ETA-sopimuksen tiettyjen liitteiden ja pöytäkirjojen muuttamisesta [2015/94] | 87 |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 302/14/KOL, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2014, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 99. kerran muuttamalla tiettyjä valtiontukisuuntaviivoja [2015/95] | 103 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 153/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, ETA-sopimuksen liitteen X (Palvelut yleensä) muuttamisesta [2015/88]

78

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 154/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta [2015/89]

80

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 155/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta [2015/90]

81

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 156/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta [2015/91]

83

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 157/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta [2015/92]

85

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 158/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta [2015/93]

86

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 159/2014, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, ETA-sopimuksen tiettyjen liitteiden ja pöytäkirjojen muuttamisesta [2015/94]

87

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 302/14/KOL, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2014, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 99. kerran muuttamalla tiettyjä valtiontukisuuntaviivoja [2015/95]

103

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission asetukseen (EY) N:o 1263/96, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten nimien ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä annetun asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä ( EYVL L 163, 2.7.1996 ) | 106 |
| | * | Komission asetukseen (EU) N:o 1361/2014, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IFRS 3, IFRS 13 ja IAS 40 osalta ( EUVL L 365, 19.12.2014 ) | 106 |
| | * | Oikaisu komission direktiiviin 2009/5/EY, annettu 30 päivänä tammikuuta 2009, tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY liitteen III muuttamisesta ( EUVL L 29, 31.1.2009 ) | 106 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission asetukseen (EY) N:o 1263/96, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten nimien ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä annetun asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä ( EYVL L 163, 2.7.1996 )

( EYVL L 163, 2.7.1996 )

106

*

Komission asetukseen (EU) N:o 1361/2014, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IFRS 3, IFRS 13 ja IAS 40 osalta ( EUVL L 365, 19.12.2014 )

( EUVL L 365, 19.12.2014 )

106

*

Oikaisu komission direktiiviin 2009/5/EY, annettu 30 päivänä tammikuuta 2009, tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY liitteen III muuttamisesta ( EUVL L 29, 31.1.2009 )

( EUVL L 29, 31.1.2009 )

106

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/81,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2014,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 yhdenmukaisista soveltamisedellytyksistä yhteiseen kriisinratkaisurahastoon suoritettavien ennakollisten vakausmaksujen osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 (1) ja erityisesti sen 70 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteinen kriisinratkaisurahasto, jäljempänä ’kriisinratkaisurahasto’, perustettiin asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisesti kaikkien niiden jäsenvaltioiden yhteiseksi rahoitusjärjestelyksi, jotka osallistuvat neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (2) mukaisesti yhteiseen valvontamekanismiin ja yhteiseen kriisinratkaisumekanismiin, jäljempänä ’osallistuvat jäsenvaltiot’. |
| --- | --- |

(1)

Yhteinen kriisinratkaisurahasto, jäljempänä ’kriisinratkaisurahasto’, perustettiin asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisesti kaikkien niiden jäsenvaltioiden yhteiseksi rahoitusjärjestelyksi, jotka osallistuvat neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (2) mukaisesti yhteiseen valvontamekanismiin ja yhteiseen kriisinratkaisumekanismiin, jäljempänä ’osallistuvat jäsenvaltiot’.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisesti perustetulle yhteiselle kriisinratkaisuneuvostolle, jäljempänä ’kriisinratkaisuneuvosto’, annetaan mainitun asetuksen 67 artiklan 2 kohdassa tehtäväksi hallinnoida kriisinratkaisurahastoa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisesti perustetulle yhteiselle kriisinratkaisuneuvostolle, jäljempänä ’kriisinratkaisuneuvosto’, annetaan mainitun asetuksen 67 artiklan 2 kohdassa tehtäväksi hallinnoida kriisinratkaisurahastoa.

| (3) | Kriisinratkaisurahastoa olisi asetuksen (EU) N:o 806/2014 76 artiklan mukaisesti käytettävä kriisinratkaisumenettelyissä, jos kriisinratkaisuneuvosto katsoo sen olevan tarpeen kriisinratkaisuvälineiden tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi. Kriisinratkaisurahastolla olisi oltava riittävästi varoja, jotta kriisinratkaisukehys toimisi tehokkaasti. Tämä antaisi mahdollisuuden puuttua tarvittaessa ongelmiin, käyttää kriisinratkaisuvälineitä tehokkaasti ja suojata rahoitusvakautta turvautumatta veronmaksajien rahoihin. |
| --- | --- |

(3)

Kriisinratkaisurahastoa olisi asetuksen (EU) N:o 806/2014 76 artiklan mukaisesti käytettävä kriisinratkaisumenettelyissä, jos kriisinratkaisuneuvosto katsoo sen olevan tarpeen kriisinratkaisuvälineiden tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi. Kriisinratkaisurahastolla olisi oltava riittävästi varoja, jotta kriisinratkaisukehys toimisi tehokkaasti. Tämä antaisi mahdollisuuden puuttua tarvittaessa ongelmiin, käyttää kriisinratkaisuvälineitä tehokkaasti ja suojata rahoitusvakautta turvautumatta veronmaksajien rahoihin.

| (4) | Kriisinratkaisuneuvostolla on valtuudet laskea asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 2 kohdan mukaisesti yksilölliset ennakolliset vakausmaksut, jotka kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden alueilla toimiluvan saaneiden kaikkien laitosten on maksettava. |
| --- | --- |

(4)

Kriisinratkaisuneuvostolla on valtuudet laskea asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 2 kohdan mukaisesti yksilölliset ennakolliset vakausmaksut, jotka kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden alueilla toimiluvan saaneiden kaikkien laitosten on maksettava.

| (5) | Kriisinratkaisuneuvoston olisi laskettava kriisinratkaisurahastoon suoritettavat vuotuiset vakausmaksut yhteisen tavoitetason perusteella, joka vahvistetaan tietyksi prosenttiosuudeksi kaikissa osallistuvissa jäsenvaltioissa toimiluvan saaneiden kaikkien luottolaitosten suojattujen talletusten määrästä. Kriisinratkaisuneuvoston olisi asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdan mukaisesti varmistettava, että kriisinratkaisurahaston käytettävissä olevat varat saavuttavat 1 päivänä tammikuuta 2016 taikka sinä päivänä, jona asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdan soveltaminen alkaa mainitun asetuksen 99 artiklan 6 kohdan nojalla, alkavan kahdeksan vuoden alkuvaiheen päättyessä vähintään asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tavoitetason. |
| --- | --- |

(5)

Kriisinratkaisuneuvoston olisi laskettava kriisinratkaisurahastoon suoritettavat vuotuiset vakausmaksut yhteisen tavoitetason perusteella, joka vahvistetaan tietyksi prosenttiosuudeksi kaikissa osallistuvissa jäsenvaltioissa toimiluvan saaneiden kaikkien luottolaitosten suojattujen talletusten määrästä. Kriisinratkaisuneuvoston olisi asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdan mukaisesti varmistettava, että kriisinratkaisurahaston käytettävissä olevat varat saavuttavat 1 päivänä tammikuuta 2016 taikka sinä päivänä, jona asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdan soveltaminen alkaa mainitun asetuksen 99 artiklan 6 kohdan nojalla, alkavan kahdeksan vuoden alkuvaiheen päättyessä vähintään asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tavoitetason.

| (6) | Rahoitusosuudet, jotka osallistuvat jäsenvaltiot ovat keränneet Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU (3) 103 ja 104 artiklan mukaisesti ja siirtäneet kriisinratkaisurahastoon asetuksen (EU) N:o 806/2014 3 artiklan 1 kohdan 36 alakohdassa tarkoitetun, vakausmaksujen siirtämisestä yhteiseen kriisinratkaisurahastoon ja niiden yhdistämisestä tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 3 artiklan 3 kohdan nojalla, olisi sisällytettävä yksilöllisten vakausmaksujen laskentaan ja näin ollen vähennettävä määrästä, joka kunkin laitoksen on maksettava. Kyseisessä laskennassa olisi otettava huomioon, että määrien, jotka sopimuspuolten on siirrettävä sopimuksen 3 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, olisi vastattava 10:tä prosenttia direktiivin 2014/59/EU 102 artiklan 1 kohdassa säädetystä tavoitetasosta. Kriisinratkaisuneuvosto varmistaa, että sopimuksen mukaisesti siirrettäviin määriin sisältyvä peruuttamattomien maksusitoumusten osuus on kullekin osallistuvalle jäsenvaltiolle sama. |
| --- | --- |

(6)

Rahoitusosuudet, jotka osallistuvat jäsenvaltiot ovat keränneet Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU (3) 103 ja 104 artiklan mukaisesti ja siirtäneet kriisinratkaisurahastoon asetuksen (EU) N:o 806/2014 3 artiklan 1 kohdan 36 alakohdassa tarkoitetun, vakausmaksujen siirtämisestä yhteiseen kriisinratkaisurahastoon ja niiden yhdistämisestä tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 3 artiklan 3 kohdan nojalla, olisi sisällytettävä yksilöllisten vakausmaksujen laskentaan ja näin ollen vähennettävä määrästä, joka kunkin laitoksen on maksettava. Kyseisessä laskennassa olisi otettava huomioon, että määrien, jotka sopimuspuolten on siirrettävä sopimuksen 3 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, olisi vastattava 10:tä prosenttia direktiivin 2014/59/EU 102 artiklan 1 kohdassa säädetystä tavoitetasosta. Kriisinratkaisuneuvosto varmistaa, että sopimuksen mukaisesti siirrettäviin määriin sisältyvä peruuttamattomien maksusitoumusten osuus on kullekin osallistuvalle jäsenvaltiolle sama.

| (7) | Kriisinratkaisurahastoon suoritettavan vuotuisen vakausmaksun olisi asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustuttava kiinteään vakausmaksuun, joka vahvistetaan laitoksen velkojen perusteella (omat varat ja suojatut talletukset pois luettuina) sekä riskiprofiiliin mukautettuun vakausmaksuun, joka riippuu laitoksen riskiprofiilista. |
| --- | --- |

(7)

Kriisinratkaisurahastoon suoritettavan vuotuisen vakausmaksun olisi asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustuttava kiinteään vakausmaksuun, joka vahvistetaan laitoksen velkojen perusteella (omat varat ja suojatut talletukset pois luettuina) sekä riskiprofiiliin mukautettuun vakausmaksuun, joka riippuu laitoksen riskiprofiilista.

| (8) | Kriisinratkaisuneuvostoa pidetään asetuksen (EU) N:o 806/2014 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä asetusta ja direktiiviä 2014/59/EU sovellettaessa asiaankuuluvana kansallisena kriisinratkaisuviranomaisena, tai jos kyseessä on rajatylittävän konsernin kriisinratkaisu, asiaankuuluvana konsernitason kriisinratkaisuviranomaisena, jos se suorittaa tehtäviä ja käyttää valtuuksia, jotka kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten on suoritettava tai joita niiden on käytettävä mainittujen säädösten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan soveltamista. Sen vuoksi kriisinratkaisuneuvostoa olisi pidettävä kriisinratkaisuviranomaisena myös silloin, kun sovelletaan komission delegoitua asetusta (EU) 2015/63 (4). Kriisinratkaisuneuvostoon sovelletaan mainitussa delegoidussa asetuksessa vahvistettuja säännöksiä, kun se suorittaa tehtäviä ja käyttää valtuuksia, joista säädetään tässä asetuksessa. |
| --- | --- |

(8)

Kriisinratkaisuneuvostoa pidetään asetuksen (EU) N:o 806/2014 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä asetusta ja direktiiviä 2014/59/EU sovellettaessa asiaankuuluvana kansallisena kriisinratkaisuviranomaisena, tai jos kyseessä on rajatylittävän konsernin kriisinratkaisu, asiaankuuluvana konsernitason kriisinratkaisuviranomaisena, jos se suorittaa tehtäviä ja käyttää valtuuksia, jotka kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten on suoritettava tai joita niiden on käytettävä mainittujen säädösten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan soveltamista. Sen vuoksi kriisinratkaisuneuvostoa olisi pidettävä kriisinratkaisuviranomaisena myös silloin, kun sovelletaan komission delegoitua asetusta (EU) 2015/63 (4). Kriisinratkaisuneuvostoon sovelletaan mainitussa delegoidussa asetuksessa vahvistettuja säännöksiä, kun se suorittaa tehtäviä ja käyttää valtuuksia, joista säädetään tässä asetuksessa.

| (9) | Vuotuisen vakausmaksun laskemiseksi kriisinratkaisuneuvosto soveltaa delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/63 säädettyä menetelmää, kuten asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 6 kohdassa edellytetään. Sen vuoksi sellaisiin laitoksiin sovellettavaa erityisjärjestelmää, jotka katsotaan mainitun delegoidun asetuksen nojalla pieniksi laitoksiksi, sovelletaan myös kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden alueella toimiluvan saaneisiin kaikkiin laitoksiin, jotka täyttävät mainitussa delegoidussa asetuksessa säädetyt perusteet, joiden nojalla laitos katsotaan pieneksi laitokseksi. |
| --- | --- |

(9)

Vuotuisen vakausmaksun laskemiseksi kriisinratkaisuneuvosto soveltaa delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/63 säädettyä menetelmää, kuten asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 6 kohdassa edellytetään. Sen vuoksi sellaisiin laitoksiin sovellettavaa erityisjärjestelmää, jotka katsotaan mainitun delegoidun asetuksen nojalla pieniksi laitoksiksi, sovelletaan myös kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden alueella toimiluvan saaneisiin kaikkiin laitoksiin, jotka täyttävät mainitussa delegoidussa asetuksessa säädetyt perusteet, joiden nojalla laitos katsotaan pieneksi laitokseksi.

| (10) | Koska tässä asetuksessa annetuissa säännöissä vahvistetaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan 7 kohdan nojalla annetussa delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/63 säädetyn menetelmän soveltamisedellytykset, laskenta, jossa kriisinratkaisuneuvosto määrittää vuotuiset vakausmaksut osallistuvissa jäsenvaltioissa toimiluvan saaneille laitoksille, saa poiketa vuotuisten rahoitusosuuksien laskennasta yhteiseen kriisinratkaisumekanismiin osallistumattomissa jäsenvaltioissa ainoastaan osallistuvien jäsenvaltioiden yhteisen järjestelmän erityispiirteiden perusteella. Erityispiirteet johtuvat erityisesti siitä, että yhteisessä kriisinratkaisumekanismissa kaikilla osallistuvilla jäsenvaltioilla on yhteinen tavoitetaso. Sen, että vuotuisten rahoitusosuuksien laskentaan sovelletaan pääsääntöisesti samaa menetelmää kaikissa jäsenvaltioissa, pitäisi auttaa säilyttämään tasapuoliset toimintaedellytykset osallistuvien jäsenvaltioiden välillä sekä vahvat sisämarkkinat. |
| --- | --- |

(10)

Koska tässä asetuksessa annetuissa säännöissä vahvistetaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan 7 kohdan nojalla annetussa delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/63 säädetyn menetelmän soveltamisedellytykset, laskenta, jossa kriisinratkaisuneuvosto määrittää vuotuiset vakausmaksut osallistuvissa jäsenvaltioissa toimiluvan saaneille laitoksille, saa poiketa vuotuisten rahoitusosuuksien laskennasta yhteiseen kriisinratkaisumekanismiin osallistumattomissa jäsenvaltioissa ainoastaan osallistuvien jäsenvaltioiden yhteisen järjestelmän erityispiirteiden perusteella. Erityispiirteet johtuvat erityisesti siitä, että yhteisessä kriisinratkaisumekanismissa kaikilla osallistuvilla jäsenvaltioilla on yhteinen tavoitetaso. Sen, että vuotuisten rahoitusosuuksien laskentaan sovelletaan pääsääntöisesti samaa menetelmää kaikissa jäsenvaltioissa, pitäisi auttaa säilyttämään tasapuoliset toimintaedellytykset osallistuvien jäsenvaltioiden välillä sekä vahvat sisämarkkinat.

| (11) | Yhteisessä kriisinratkaisurahastossa, jolle on asetettu eurooppalainen tavoitetaso, kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden alueella toimiluvan saaneiden laitosten vuotuisen yksilöllisen vakausmaksun suuruus riippuu kaikkien yhteisen kriisinratkaisumekanismin piiriin kuuluvien laitosten vuotuisten vakausmaksujen suuruudesta. Yhteisen kriisinratkaisumekanismin tehokkaan toiminnan ja kriisiratkaisurahaston sujuvan kerryttämisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että kaikki laitokset suorittavat vuotuiset vakausmaksunsa ajoissa ja täysimääräisinä. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisessä kriisinratkaisurahastossa, jolle on asetettu eurooppalainen tavoitetaso, kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden alueella toimiluvan saaneiden laitosten vuotuisen yksilöllisen vakausmaksun suuruus riippuu kaikkien yhteisen kriisinratkaisumekanismin piiriin kuuluvien laitosten vuotuisten vakausmaksujen suuruudesta. Yhteisen kriisinratkaisumekanismin tehokkaan toiminnan ja kriisiratkaisurahaston sujuvan kerryttämisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että kaikki laitokset suorittavat vuotuiset vakausmaksunsa ajoissa ja täysimääräisinä.

| (12) | Asetuksen (EU) N:o 806/2014 67 artiklan 4 kohdan mukaan kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset keräävät kriisinratkaisuneuvoston laskemat kriisinratkaisurahastoon suoritettavat vakausmaksut, minkä jälkeen maksut siirretään kriisinratkaisurahastoon sopimuksen mukaisesti. Kriisinratkaisuneuvoston määrittelemiin tietojen tallennus- ja esittämismuotoihin voi kuulua myös vaatimus, että tilintarkastajan tai tarvittaessa toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava kaikki laitosten ja erityisesti asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen laitosten toimittamat tiedot. |
| --- | --- |

(12)

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 67 artiklan 4 kohdan mukaan kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset keräävät kriisinratkaisuneuvoston laskemat kriisinratkaisurahastoon suoritettavat vakausmaksut, minkä jälkeen maksut siirretään kriisinratkaisurahastoon sopimuksen mukaisesti. Kriisinratkaisuneuvoston määrittelemiin tietojen tallennus- ja esittämismuotoihin voi kuulua myös vaatimus, että tilintarkastajan tai tarvittaessa toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava kaikki laitosten ja erityisesti asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen laitosten toimittamat tiedot.

| (13) | Asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään, että kriisinratkaisuneuvosto ottaa suhteellisuusperiaatteen huomioon ja on luomatta vääristymiä jäsenvaltioiden pankkialan rakenteiden välille soveltaessaan riskiprofiiliin mukautettua vakausmaksua yksilöllisten vakausmaksujen laskentaan. Riskiprofiiliin mukautettu vakausmaksu perustuu direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan 7 kohdassa vahvistettuihin perusteisiin. Asetuksen (EU) N:o 806/2014 1 artiklan kolmannen alakohdan mukaan kriisinratkaisurahaston käytön ehtona on sopimuksen voimaantulo. Sopimuksen mukaan osallistuvien jäsenvaltioiden keräämät vakausmaksut osoitetaan rahasto-osuuksiin, jotka vastaavat kutakin niistä. Rahasto-osuudet yhdistetään vaiheittain kahdeksan vuoden siirtymäkauden aikana siten, että ne lakkaavat olemasta siirtymäkauden lopussa. |
| --- | --- |

(13)

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään, että kriisinratkaisuneuvosto ottaa suhteellisuusperiaatteen huomioon ja on luomatta vääristymiä jäsenvaltioiden pankkialan rakenteiden välille soveltaessaan riskiprofiiliin mukautettua vakausmaksua yksilöllisten vakausmaksujen laskentaan. Riskiprofiiliin mukautettu vakausmaksu perustuu direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan 7 kohdassa vahvistettuihin perusteisiin. Asetuksen (EU) N:o 806/2014 1 artiklan kolmannen alakohdan mukaan kriisinratkaisurahaston käytön ehtona on sopimuksen voimaantulo. Sopimuksen mukaan osallistuvien jäsenvaltioiden keräämät vakausmaksut osoitetaan rahasto-osuuksiin, jotka vastaavat kutakin niistä. Rahasto-osuudet yhdistetään vaiheittain kahdeksan vuoden siirtymäkauden aikana siten, että ne lakkaavat olemasta siirtymäkauden lopussa.

| (14) | Ne seikat, että toisaalta asetuksen (EU) N:o 806/2014 nojalla vakausmaksut lasketaan yhteisen tavoitetason perusteella ja toisaalta sopimuksen nojalla tiettyjä kansallisella pankkialalla keskenään korreloivia riskejä kattava osuus yhdistetään vain vaiheittain sopimuksessa tarkoitetun siirtymäkauden aikana, voivat vaikuttaa markkinoiden käsitykseen joistakin laitoksista ja siten niiden rahoitustilanteeseen direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetun mukaisesti, mikä taas vaikuttaa niiden riskiprofiiliin. Lisäksi järjestelmä, joka perustuu väliaikaisesti rahasto-osuuksiin, saattaisi vaikuttaa maailmanlaajuisesti laitosten suhteelliseen merkitykseen rahoitusjärjestelmän vakaudelle tai taloudelle direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan 7 kohdan g alakohdan mukaisesti. Laitosten merkitys rahoitusjärjestelmän vakaudelle tai taloudelle tulisi määrittää suhteessa jäsenvaltioon, jossa laitos sijaitsee (eli rahasto-osuuden vielä yhdistämätöntä osaa koskeva odotettu tappio) ja pankkiunioniin kokonaisuutena (eli rahasto-osuuden yhdistettyä osaa koskeva odotettu tappio). Tämä tekisi riskiprofiiliin mukautetun vakausmaksun saman suuruiseksi kuin vastaavan rahasto-osuuden yhdistämättömien varojen odotettu käyttö on siirtymäkauden aikana. |
| --- | --- |

(14)

Ne seikat, että toisaalta asetuksen (EU) N:o 806/2014 nojalla vakausmaksut lasketaan yhteisen tavoitetason perusteella ja toisaalta sopimuksen nojalla tiettyjä kansallisella pankkialalla keskenään korreloivia riskejä kattava osuus yhdistetään vain vaiheittain sopimuksessa tarkoitetun siirtymäkauden aikana, voivat vaikuttaa markkinoiden käsitykseen joistakin laitoksista ja siten niiden rahoitustilanteeseen direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetun mukaisesti, mikä taas vaikuttaa niiden riskiprofiiliin. Lisäksi järjestelmä, joka perustuu väliaikaisesti rahasto-osuuksiin, saattaisi vaikuttaa maailmanlaajuisesti laitosten suhteelliseen merkitykseen rahoitusjärjestelmän vakaudelle tai taloudelle direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan 7 kohdan g alakohdan mukaisesti. Laitosten merkitys rahoitusjärjestelmän vakaudelle tai taloudelle tulisi määrittää suhteessa jäsenvaltioon, jossa laitos sijaitsee (eli rahasto-osuuden vielä yhdistämätöntä osaa koskeva odotettu tappio) ja pankkiunioniin kokonaisuutena (eli rahasto-osuuden yhdistettyä osaa koskeva odotettu tappio). Tämä tekisi riskiprofiiliin mukautetun vakausmaksun saman suuruiseksi kuin vastaavan rahasto-osuuden yhdistämättömien varojen odotettu käyttö on siirtymäkauden aikana.

| (15) | Mukautusmenetelmä, jossa käsitellään asianmukaisella tavalla johdanto-osan 14 kappaleessa tarkoitettuja seikkoja ja jossa sen vuoksi otetaan huomioon suhteellisuusperiaate ja vältetään jäsenvaltioiden pankkialan rakenteiden välisiä vääristymiä, olisi otettava käyttöön siihen saakka, kunnes kaikki kriisinratkaisurahastoon maksetut ennakolliset vakausmaksut on yhdistetty kokonaan. Vakausmaksujen laskentamenetelmää olisi siksi mukautettava niin, että se vastaa kriisinratkaisurahaston yhdistämistahtia. Näin ollen yhdistettyyn osaan osoitettavien vakausmaksujen laskennan olisi perustuttava asetuksessa (EU) N:o 806/2014 asetettuihin perusteisiin, kun taas direktiivin 2014/59/EU 102 artiklan 1 kohdassa säädetystä määräajasta poiketen rahasto-osuuksien yhdistämättömään osaan osoitettavien vakausmaksujen laskennan olisi perustuttava direktiivissä 2014/59/EU asetettuihin perusteisiin sekä tavoitetasoon, joka määritellään kaudelle, joka vastaa asetuksessa (EU) N:o 806/2014 säädettyä alkuvaihetta. |
| --- | --- |

(15)

Mukautusmenetelmä, jossa käsitellään asianmukaisella tavalla johdanto-osan 14 kappaleessa tarkoitettuja seikkoja ja jossa sen vuoksi otetaan huomioon suhteellisuusperiaate ja vältetään jäsenvaltioiden pankkialan rakenteiden välisiä vääristymiä, olisi otettava käyttöön siihen saakka, kunnes kaikki kriisinratkaisurahastoon maksetut ennakolliset vakausmaksut on yhdistetty kokonaan. Vakausmaksujen laskentamenetelmää olisi siksi mukautettava niin, että se vastaa kriisinratkaisurahaston yhdistämistahtia. Näin ollen yhdistettyyn osaan osoitettavien vakausmaksujen laskennan olisi perustuttava asetuksessa (EU) N:o 806/2014 asetettuihin perusteisiin, kun taas direktiivin 2014/59/EU 102 artiklan 1 kohdassa säädetystä määräajasta poiketen rahasto-osuuksien yhdistämättömään osaan osoitettavien vakausmaksujen laskennan olisi perustuttava direktiivissä 2014/59/EU asetettuihin perusteisiin sekä tavoitetasoon, joka määritellään kaudelle, joka vastaa asetuksessa (EU) N:o 806/2014 säädettyä alkuvaihetta.

| (16) | Asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu peruuttamattomien maksusitoumusten käyttö ei saisi millään tavalla vaikuttaa kriisinratkaisurahaston taloudellisiin valmiuksiin eikä maksuvalmiuteen. Peruuttamattomat maksusitoumukset olisi vaadittava maksettavaksi vain, jos kriisinratkaisutoimeen kuuluu kriisinratkaisurahaston käyttö. Alkuvaiheen aikana kriisinratkaisuneuvoston olisi tavanomaisissa olosuhteissa jaettava peruuttamattomien maksusitoumusten käyttö tasan sitä pyytävien laitosten kesken. Näiden maksusitoumusten täydeksi vakuudeksi olisi asetettava vähäriskiset varat, joihin ei kohdistu kolmansien osapuolien oikeuksia ja jotka ovat kriisinratkaisuneuvoston vapaasti käytettävissä ja sen yksinomaiseen käyttöön osoitettuja rahaston käyttöä varten. |
| --- | --- |

(16)

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu peruuttamattomien maksusitoumusten käyttö ei saisi millään tavalla vaikuttaa kriisinratkaisurahaston taloudellisiin valmiuksiin eikä maksuvalmiuteen. Peruuttamattomat maksusitoumukset olisi vaadittava maksettavaksi vain, jos kriisinratkaisutoimeen kuuluu kriisinratkaisurahaston käyttö. Alkuvaiheen aikana kriisinratkaisuneuvoston olisi tavanomaisissa olosuhteissa jaettava peruuttamattomien maksusitoumusten käyttö tasan sitä pyytävien laitosten kesken. Näiden maksusitoumusten täydeksi vakuudeksi olisi asetettava vähäriskiset varat, joihin ei kohdistu kolmansien osapuolien oikeuksia ja jotka ovat kriisinratkaisuneuvoston vapaasti käytettävissä ja sen yksinomaiseen käyttöön osoitettuja rahaston käyttöä varten.

| (17) | Asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan kiinteän vakausmaksun ja riskiprofiiliin mukautetun vakausmaksun välisessä suhteessa on otettava huomioon vakausmaksujen tasapainoinen jakautuminen erityyppisten laitosten kesken. Näin ollen olisi säädettävä erityisjärjestelyistä, joilla määritetään ”pienten laitosten” maksamat vakausmaksut. |
| --- | --- |

(17)

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan kiinteän vakausmaksun ja riskiprofiiliin mukautetun vakausmaksun välisessä suhteessa on otettava huomioon vakausmaksujen tasapainoinen jakautuminen erityyppisten laitosten kesken. Näin ollen olisi säädettävä erityisjärjestelyistä, joilla määritetään ”pienten laitosten” maksamat vakausmaksut.

| (18) | Laitoksiin, jotka eivät kuulu delegoidun asetuksen (EU) 2014/63 10 artiklassa tarkoitettuun pienten laitosten ryhmään ja joiden kokonaisvarat ovat enintään 3 000 000 000 euroa, liittyy pienempi riski kuin suuriin laitoksiin. Useimmissa tapauksissa ne eivät aiheuta järjestelmäriskiä ja niillä on pienempi todennäköisyys tulla asetetuksi kriisinratkaisuun, jolloin on myös vähemmän todennäköistä, että ne saisivat tukea kriisinratkaisurahastosta. Sen vuoksi näiden laitosten maksamien vakausmaksujen laskemista varten on aiheellista ottaa käyttöön yksinkertaistettu menetelmä. Tämä myös ehkäisisi mahdolliset lyhytaikaiset muutokset, joita nämä laitokset voisivat tehdä asemaansa, jotta niihin voitaisiin soveltaa delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 10 artiklaa. Tähän laskentaan olisi sisällytettävä kiinteämääräiseen summaan perustuva tekijä. Tämän järjestelmän olisi vältettävä laitosten väliset vääristymät ja saavutettava vakausmaksujen tasapuolinen jakautuminen erityyppisten laitosten kesken. Se keventäisi myös näiden laitosten yksilöllisten vakausmaksujen keräämisestä aiheutuvaa hallinnollista ja taloudellista rasitusta. |
| --- | --- |

(18)

Laitoksiin, jotka eivät kuulu delegoidun asetuksen (EU) 2014/63 10 artiklassa tarkoitettuun pienten laitosten ryhmään ja joiden kokonaisvarat ovat enintään 3 000 000 000 euroa, liittyy pienempi riski kuin suuriin laitoksiin. Useimmissa tapauksissa ne eivät aiheuta järjestelmäriskiä ja niillä on pienempi todennäköisyys tulla asetetuksi kriisinratkaisuun, jolloin on myös vähemmän todennäköistä, että ne saisivat tukea kriisinratkaisurahastosta. Sen vuoksi näiden laitosten maksamien vakausmaksujen laskemista varten on aiheellista ottaa käyttöön yksinkertaistettu menetelmä. Tämä myös ehkäisisi mahdolliset lyhytaikaiset muutokset, joita nämä laitokset voisivat tehdä asemaansa, jotta niihin voitaisiin soveltaa delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 10 artiklaa. Tähän laskentaan olisi sisällytettävä kiinteämääräiseen summaan perustuva tekijä. Tämän järjestelmän olisi vältettävä laitosten väliset vääristymät ja saavutettava vakausmaksujen tasapuolinen jakautuminen erityyppisten laitosten kesken. Se keventäisi myös näiden laitosten yksilöllisten vakausmaksujen keräämisestä aiheutuvaa hallinnollista ja taloudellista rasitusta.

| (19) | Komissio tarkastelee tämän asetuksen täytäntöönpanotapaa uudelleen samanaikaisesti kun se tarkastelee uudelleen delegoitua asetusta (EU) 2015/63, jotta tässä asetuksessa annettuihin sääntöihin voitaisiin tarvittaessa tehdä mukautuksia. |
| --- | --- |

(19)

Komissio tarkastelee tämän asetuksen täytäntöönpanotapaa uudelleen samanaikaisesti kun se tarkastelee uudelleen delegoitua asetusta (EU) 2015/63, jotta tässä asetuksessa annettuihin sääntöihin voitaisiin tarvittaessa tehdä mukautuksia.

| (20) | Asetuksen (EU) N:o 806/2014 99 artiklan 2 kohdan nojalla kyseistä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016. Kriisinratkaisuneuvoston on kuitenkin annettava kuukausittain 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle kriisinratkaisuneuvoston täysistunnossa hyväksytty kertomus siitä, ovatko edellytykset kansallisella tasolla kerättyjen rahoitusosuuksien siirtämiselle kriisinratkaisurahastoon täyttyneet. Jos kertomuksista käy ilmi, että kyseiset edellytykset eivät ole täyttyneet, asetuksen (EU) N:o 806/2014 soveltamista lykätään kriisinratkaisurahastoon siirtämisen osalta 1 päivästä joulukuuta 2015 alkaen yhdellä kuukaudella kullakin kerralla. Sen vuoksi myös tätä asetusta olisi sovellettava samasta päivästä, jona asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdan soveltaminen alkaa, |
| --- | --- |

(20)

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 99 artiklan 2 kohdan nojalla kyseistä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016. Kriisinratkaisuneuvoston on kuitenkin annettava kuukausittain 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle kriisinratkaisuneuvoston täysistunnossa hyväksytty kertomus siitä, ovatko edellytykset kansallisella tasolla kerättyjen rahoitusosuuksien siirtämiselle kriisinratkaisurahastoon täyttyneet. Jos kertomuksista käy ilmi, että kyseiset edellytykset eivät ole täyttyneet, asetuksen (EU) N:o 806/2014 soveltamista lykätään kriisinratkaisurahastoon siirtämisen osalta 1 päivästä joulukuuta 2015 alkaen yhdellä kuukaudella kullakin kerralla. Sen vuoksi myös tätä asetusta olisi sovellettava samasta päivästä, jona asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdan soveltaminen alkaa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan seuraavia seikkoja koskevat säännöt: edellytykset, joilla pannaan täytäntöön yhteisen kriisinratkaisuneuvoston, jäljempänä ’kriisinratkaisuneuvosto’, velvoite laskea yhteiseen kriisinratkaisurahastoon, jäljempänä ’kriisinratkaisurahasto’, suoritettavat asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaiset yksittäisten laitosten vakausmaksut ja kyseisten vakausmaksujen laskentamenetelmä.

2 artikla

Soveltamisala

Tätä asetusta sovelletaan laitoksiin, joilta vakausmaksut kerätään asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan mukaisesti.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 3 artiklassa säädettyjä määritelmiä, kyseisen artiklan 2 ja 11 kohdassa säädettyjä määritelmiä lukuun ottamatta. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’osallistuvilla jäsenvaltioilla’ asetuksen (EU) N:o 1024/2013 2 artiklassa määriteltyjä jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

1)

’osallistuvilla jäsenvaltioilla’ asetuksen (EU) N:o 1024/2013 2 artiklassa määriteltyjä jäsenvaltioita;

| 2) | ’vuotuisella tavoitetasolla’ sellaisten vuotuisten vakausmaksujen kokonaismäärää, jotka kriisinratkaisuneuvosto vahvistaa kullekin vakausmaksukaudelle asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen mainitun asetuksen 69 artiklan 1 kohdassa ja 70 artiklassa tarkoitetun tavoitetason saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

2)

’vuotuisella tavoitetasolla’ sellaisten vuotuisten vakausmaksujen kokonaismäärää, jotka kriisinratkaisuneuvosto vahvistaa kullekin vakausmaksukaudelle asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen mainitun asetuksen 69 artiklan 1 kohdassa ja 70 artiklassa tarkoitetun tavoitetason saavuttamiseksi;

| 3) | ’vuotuisella vakausmaksulla’ asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua määrää, jonka kriisinratkaisuneuvosto laskee vuosittain ja jonka kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset keräävät vakausmaksukauden aikana kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden alueella toimiluvan saaneilta kaikilta laitoksilta; |
| --- | --- |

3)

’vuotuisella vakausmaksulla’ asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua määrää, jonka kriisinratkaisuneuvosto laskee vuosittain ja jonka kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset keräävät vakausmaksukauden aikana kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden alueella toimiluvan saaneilta kaikilta laitoksilta;

| 4) | ’vakausmaksukaudella’ yhtä kalenterivuotta; |
| --- | --- |

4)

’vakausmaksukaudella’ yhtä kalenterivuotta;

| 5) | ’yhteiseen kriisinratkaisumekanismiin osallistumattomien jäsenvaltioiden kriisinratkaisuviranomaisilla’ direktiivin 2014/59/EU 2 artiklan 1 kohdan 18 alakohdassa tarkoitettuja viranomaisia tai muita asiaankuuluvia viranomaisia, jotka jäsenvaltiot nimeävät direktiivin 2014/59/EU 100 artiklan 2 ja 6 kohtaa sovellettaessa; |
| --- | --- |

5)

’yhteiseen kriisinratkaisumekanismiin osallistumattomien jäsenvaltioiden kriisinratkaisuviranomaisilla’ direktiivin 2014/59/EU 2 artiklan 1 kohdan 18 alakohdassa tarkoitettuja viranomaisia tai muita asiaankuuluvia viranomaisia, jotka jäsenvaltiot nimeävät direktiivin 2014/59/EU 100 artiklan 2 ja 6 kohtaa sovellettaessa;

| 6) | ’suojatuilla talletuksilla’ direktiivin 2014/49/EU 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja talletuksia, lukuun ottamatta mainitun direktiivin 6 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä tilapäisesti korkeita saldoja; |
| --- | --- |

6)

’suojatuilla talletuksilla’ direktiivin 2014/49/EU 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja talletuksia, lukuun ottamatta mainitun direktiivin 6 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä tilapäisesti korkeita saldoja;

| 7) | ’toimivaltaisella viranomaisella’ tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 40 alakohdassa määriteltyä toimivaltaista viranomaista tai Euroopan keskuspankkia. |
| --- | --- |

7)

’toimivaltaisella viranomaisella’ tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 40 alakohdassa määriteltyä toimivaltaista viranomaista tai Euroopan keskuspankkia.

4 artikla

Vuotuisten vakausmaksujen laskeminen

Kriisinratkaisuneuvosto laskee jokaista vakausmaksukautta varten EKP:tä tai kansallisia toimivaltaisia viranomaisia kuultuaan ja tiiviissä yhteistyössä kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten kanssa kullekin laitokselle vuotuisen vakausmaksun kriisinratkaisurahaston vuotuisen tavoitetason perusteella. Vuotuinen tavoitetaso vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdassa ja 70 artiklassa tarkoitetun, kriisinratkaisurahaston tavoitetason perusteella ja delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/63 säädetyn menetelmän mukaisesti.

5 artikla

Kriisinratkaisuneuvoston esittämä tiedoksianto

1.   Kriisinratkaisuneuvosto antaa asiaankuuluville kansallisille kriisinratkaisuviranomaisille tiedoksi päätöksensä, joissa lasketaan niiden alueilla toimiluvan saaneiden laitosten vuotuiset vakausmaksut.

2.   Saatuaan 1 kohdassa tarkoitetun tiedoksiannon kunkin kansallisen kriisinratkaisuviranomaisen on ilmoitettava jokaiselle sen jäsenvaltiossa toimiluvan saaneelle laitokselle kriisinratkaisuneuvoston päätöksestä, jossa lasketaan kyseisen laitoksen maksettavaksi tuleva vuotuinen vakausmaksu.

6 artikla

Raportointi

Kriisinratkaisuneuvosto vahvistaa tietojen tallennus- ja esittämismuodot, joita laitosten on käytettävä ilmoittaakseen vuotuisten vakausmaksujen laskentaan tarvittavat tiedot ilmoitettujen tietojen vertailtavuuden ja saatujen tietojen käsittelyn tehokkuuden parantamiseksi.

7 artikla

Peruuttamattomien maksusitoumusten maksettavaksi vaatiminen

1.   Asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu peruuttamattomien maksusitoumusten käyttö ei saa millään tavalla vaikuttaa kriisinratkaisurahaston taloudellisiin valmiuksiin eikä maksuvalmiuteen.

2.   Kun kriisinratkaisutoimeen kuuluu kriisinratkaisurahaston käyttö asetuksen (EU) N:o 806/2014 76 artiklan mukaisesti, kriisinratkaisuneuvoston on vaadittava osa asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisesti tehdyistä peruuttamattomista maksusitoumuksista tai kaikki niistä maksettavaksi, jotta kriisinratkaisuneuvoston vahvistama peruuttamattomien maksusitoumusten osuus voidaan palauttaa kriisinratkaisurahaston käytettävissä oleviin varoihin asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 3 kohdassa määritetyn ylärajan puitteissa.

Kun kriisinratkaisurahasto on asianmukaisesti vastaanottanut vakausmaksun, joka liittyy maksettavaksi vaadittuun peruuttamattomaan maksusitoumukseen, sitoumusta takaava vakuus on palautettava. Jos kriisinratkaisurahasto ei vastaanota vaadittavaa rahamäärää asianmukaisesti ensimmäisestä pyynnöstä, kriisinratkaisuneuvosto voi ottaa haltuun peruuttamatonta maksusitoumusta takaavan vakuuden asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.   Sellaisen laitoksen peruuttamattomat maksusitoumukset, joka ei enää kuulu asetuksen (EU) N:o 806/2014 soveltamisalaan, peruutetaan ja näitä sitoumuksia takaava vakuus palautetaan.

8 artikla

Alkuvaiheen erityiset mukautukset

1.   Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 4 artiklassa säädetään, 2 artiklassa tarkoitettujen laitosten vuotuiset vakausmaksut lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun alkuvaiheen aikana seuraavaa mukautettua menetelmää noudattaen:

| a) | vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen ensimmäisenä vuonna, lasketaan siten, että 60 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 40 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen ensimmäisenä vuonna, lasketaan siten, että 60 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 40 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti;

| b) | vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen toisena vuonna, lasketaan siten, että 40 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 60 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen toisena vuonna, lasketaan siten, että 40 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 60 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti;

| c) | vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen kolmantena vuonna, lasketaan siten, että 33,33 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 66,67 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen kolmantena vuonna, lasketaan siten, että 33,33 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 66,67 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti;

| d) | vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen neljäntenä vuonna, lasketaan siten, että 26,67 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 73,33 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen neljäntenä vuonna, lasketaan siten, että 26,67 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 73,33 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti;

| e) | vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen viidentenä vuonna, lasketaan siten, että 20 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 80 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen viidentenä vuonna, lasketaan siten, että 20 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 80 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti;

| f) | vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen kuudentena vuonna, lasketaan siten, että 13,33 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 86,67 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen kuudentena vuonna, lasketaan siten, että 13,33 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 86,67 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti;

| g) | vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen seitsemäntenä vuonna, lasketaan siten, että 6,67 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 93,33 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen seitsemäntenä vuonna, lasketaan siten, että 6,67 prosenttia maksusta lasketaan direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti ja 93,33 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti;

| h) | vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen kahdeksantena vuonna, lasketaan siten, että 100 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

vuotuiset vakausmaksut, jotka kyseisten laitosten on maksettava alkuvaiheen kahdeksantena vuonna, lasketaan siten, että 100 prosenttia maksusta lasketaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 ja 70 artiklan ja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti.

2.   Kun kriisinratkaisuneuvosto laskee alkuvaiheen aikana kunkin laitoksen yksilöllisiä vakausmaksuja, se ottaa huomioon rahoitusosuudet, jotka osallistuvat jäsenvaltiot ovat keränneet direktiivin 2014/59/EU 103 ja 104 artiklan mukaisesti ja siirtäneet kriisinratkaisurahastoon sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan nojalla, vähentämällä ne määrästä, joka kunkin laitoksen on maksettava.

3.   Alkuvaiheen aikana tavanomaisissa olosuhteissa kriisinratkaisuneuvosto sallii peruuttamattomien maksusitoumusten käytön laitoksen pyynnöstä. Kriisinratkaisuneuvosto jakaa peruuttamattomien maksusitoumusten käytön tasan sitä pyytävien laitosten kesken. Jaettujen peruuttamattomien maksusitoumusten osuuden on oltava vähintään 15 prosenttia laitoksen maksuvelvoitteiden kokonaismäärästä. Kunkin laitoksen vuotuista vakausmaksua laskiessaan kriisinratkaisuneuvoston on varmistettava, että kyseisten peruuttamattomien maksusitoumusten summa ei vuoden aikana ylitä 30:tä prosenttia asetuksen (EU) N:o 806/2014 70 artiklan mukaisesti kerättyjen vuotuisten vakausmaksujen kokonaismäärästä.

4.   Direktiivin 2014/59/EU 103 artiklan ja delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4 artiklan mukaisesti laskettavat vuotuiset rahoitusosuudet on 1 kohtaa sovellettaessa vahvistettava sellaiseksi ajanjaksoksi määritettävän tavoitetason perusteella, joka vastaa alkuvaihetta.

5.   Jollei delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 10 artiklasta muuta johdu, asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun alkuvaiheen aikana laitosten, joiden varojen kokonaismäärä on enintään 3 000 000 000 euroa, on maksettava 50 000 euron suuruinen kiinteämääräinen summa velkojen kokonaismäärän ensimmäisten 300 000 000 euron osalta, kun kyseisestä kokonaismäärästä on vähennetty omat varat ja suojatut talletukset. Kyseisten laitosten on suoritettava vakausmaksunsa 300 000 000 euroa ylittävästä velkojen kokonaismäärästä, josta on vähennetty omat varat ja suojatut talletukset, delegoidun asetuksen (EU) 2015/63 4–9 artiklan mukaisesti.

9 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016 tai päivästä, jona asetuksen (EU) N:o 806/2014 69 artiklan 1 kohdan soveltaminen alkaa mainitun asetuksen 99 artiklan 6 kohdan nojalla, sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan osallistuvissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. GOZI

---

(1)  EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) 2015/63, annettu 21 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä kriisinratkaisun rahoitusjärjestelyihin etukäteen suoritettavien rahoitusosuuksien osalta (EUVL L 11, 17.1.2015, s. 44).

4

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/82,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2015,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun sekä asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisten osittaisten välivaiheen tarkastelujen perusteella

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 3 ja 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, perusteella asetuksella (EY) N:o 1193/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 kuuluvan sitruunahapon tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin 6,6–42,7 prosentin suuruisen arvotullin muodossa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, perusteella asetuksella (EY) N:o 1193/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 kuuluvan sitruunahapon tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin 6,6–42,7 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.

| (2) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, hyväksyi päätöksellä 2008/899/EY (3) kuuden vientiä harjoittavan tuottajan, mukaan luettuna yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, yhdessä Kiinan asianomaisen alan kauppakamarin (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) kanssa tarjoamat hintasitoumukset. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, hyväksyi päätöksellä 2008/899/EY (3) kuuden vientiä harjoittavan tuottajan, mukaan luettuna yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, yhdessä Kiinan asianomaisen alan kauppakamarin (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) kanssa tarjoamat hintasitoumukset.

| (3) | Komissio peruutti päätöksellä 2012/501/EU (4) yhden vientiä harjoittavan tuottajan, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd:n, jäljempänä ’Laiwu’, tarjoaman sitoumuksen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio peruutti päätöksellä 2012/501/EU (4) yhden vientiä harjoittavan tuottajan, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd:n, jäljempänä ’Laiwu’, tarjoaman sitoumuksen.

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (4) | Alkuperäisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 2 päivänä elokuuta 2013 panemaan vireille neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittivät SA Citrique Belge ja Jungbunzlauer Austria AG, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus unionin sitruunahapon tuotannosta oli 100 prosenttia. |
| --- | --- |

(4)

Alkuperäisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 2 päivänä elokuuta 2013 panemaan vireille neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittivät SA Citrique Belge ja Jungbunzlauer Austria AG, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus unionin sitruunahapon tuotannosta oli 100 prosenttia.

| (5) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

1.3   Osittaista välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö

| (6) | Pyynnön esittäjät esittivät myös perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka rajoittui polkumyynnin tarkasteluun Laiwun osalta. Pyynnön esittäjät toimittivat alustavaa näyttöä, joka osoittaa, että edellisen tutkimusajanjakson jälkeen Laiwu on kasvattanut tuotantokapasiteettiaan ja laajentanut tuotevalikoimaansa. |
| --- | --- |

(6)

Pyynnön esittäjät esittivät myös perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka rajoittui polkumyynnin tarkasteluun Laiwun osalta. Pyynnön esittäjät toimittivat alustavaa näyttöä, joka osoittaa, että edellisen tutkimusajanjakson jälkeen Laiwu on kasvattanut tuotantokapasiteettiaan ja laajentanut tuotevalikoimaansa.

| (7) | Koska Laiwulle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, pyynnön esittäjät toimittivat polkumyyntimarginaalilaskelmat, joissa verrattiin Kiinan laskennallista normaaliarvoa (valmistuskustannukset, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto) — koska edustavaa kotimarkkinamyyntiä ei väitetysti ollut — ja Laiwun vientihintaa unioniin. Sen perusteella polkumyyntimarginaali vaikutti olevan suurempi kuin toimenpiteiden nykytaso. Sen vuoksi pyynnön esittäjät väittivät, että toimenpiteiden pitäminen voimassa nykyisen tasoisena, joka perustui aiemmin vahvistetun polkumyynnin tasoon, ei riittäisi vahingollisen polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi. Pyynnön esittäjät väittivät myös, että Laiwu ei ehkä täytä enää markkinatalouskohtelun ehtoja. |
| --- | --- |

(7)

Koska Laiwulle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, pyynnön esittäjät toimittivat polkumyyntimarginaalilaskelmat, joissa verrattiin Kiinan laskennallista normaaliarvoa (valmistuskustannukset, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto) — koska edustavaa kotimarkkinamyyntiä ei väitetysti ollut — ja Laiwun vientihintaa unioniin. Sen perusteella polkumyyntimarginaali vaikutti olevan suurempi kuin toimenpiteiden nykytaso. Sen vuoksi pyynnön esittäjät väittivät, että toimenpiteiden pitäminen voimassa nykyisen tasoisena, joka perustui aiemmin vahvistetun polkumyynnin tasoon, ei riittäisi vahingollisen polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi. Pyynnön esittäjät väittivät myös, että Laiwu ei ehkä täytä enää markkinatalouskohtelun ehtoja.

1.4   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelujen vireillepano

| (8) | Komissio pani 30 päivänä marraskuuta 2013 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Kiinasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan sitruunahapon tuontia unioniin, ja julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6) vireillepanoilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. Vireillepanoon sisältyivät seuraavat:






  — | toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joka pantiin vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

(8)

Komissio pani 30 päivänä marraskuuta 2013 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Kiinasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan sitruunahapon tuontia unioniin, ja julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6) vireillepanoilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. Vireillepanoon sisältyivät seuraavat:

—

toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joka pantiin vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| — | osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui Laiwun harjoittaman polkumyynnin tarkasteluun ja joka pantiin vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui Laiwun harjoittaman polkumyynnin tarkasteluun ja joka pantiin vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| — | osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui toimenpiteiden muodon tarkasteluun ja jonka komissio pani vireille omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; sekä |
| --- | --- |

—

osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui toimenpiteiden muodon tarkasteluun ja jonka komissio pani vireille omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; sekä

| — | osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui vahingon tarkasteluun ja jonka komissio pani vireille omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui vahingon tarkasteluun ja jonka komissio pani vireille omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

1.5   Asianomaiset osapuolet

| (9) | Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Komissio ilmoitti pyynnön esittäjille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille tarkastelujen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Kanadan käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi komissio ilmoitti myös Kanadassa oleville tuottajille vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(9)

Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Komissio ilmoitti pyynnön esittäjille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille tarkastelujen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Kanadan käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi komissio ilmoitti myös Kanadassa oleville tuottajille vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

| (10) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(10)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.6   Otanta

| (11) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin ja tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin ja tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

1.6.1   Tuojien otanta

| (12) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(12)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (13) | Kuusi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen etuyhteydettömän tuojan otoksen käyttäen valintaperusteina suurinta tuontimäärää unioniin suuntautuvassa tuonnissa. Se kuuli kaikkia tiedossa olevia tuojia otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Yksikään näistä ei toimittanut huomautuksia. |
| --- | --- |

(13)

Kuusi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen etuyhteydettömän tuojan otoksen käyttäen valintaperusteina suurinta tuontimäärää unioniin suuntautuvassa tuonnissa. Se kuuli kaikkia tiedossa olevia tuojia otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Yksikään näistä ei toimittanut huomautuksia.

1.6.2   Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (14) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan kaikki vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(14)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan kaikki vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (15) | Yhdeksän kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista kaksi on toisiinsa etuyhteydessä, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui sisällytettäväksi otokseen. Asian monimutkaisuuden ja asianomaisen tuotannonalan rakenteen vuoksi komissio päätti, että otanta ei ole tarpeen. Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei toimittanut huomautuksia otannasta. Näistä yhdeksästä vientiä harjoittavasta tuottajasta seitsemän toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen ja kaksi peruutti yhteistyötarjouksensa. |
| --- | --- |

(15)

Yhdeksän kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista kaksi on toisiinsa etuyhteydessä, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui sisällytettäväksi otokseen. Asian monimutkaisuuden ja asianomaisen tuotannonalan rakenteen vuoksi komissio päätti, että otanta ei ole tarpeen. Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei toimittanut huomautuksia otannasta. Näistä yhdeksästä vientiä harjoittavasta tuottajasta seitsemän toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen ja kaksi peruutti yhteistyötarjouksensa.

1.7   Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskeva lomake

| (16) | Komissio lähetti Laiwulle 2 artiklan 7 kohdan b kohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen. |
| --- | --- |

(16)

Komissio lähetti Laiwulle 2 artiklan 7 kohdan b kohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen.

1.8   Vastaukset kyselyyn

| (17) | Komissio lähetti seitsemälle vientiä harjoittavalle tuottajalle kyselylomakkeet polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioimiseksi. Kyseiset seitsemän vientiä harjoittavaa tuottajaa toimittivat vastaukset. Komissio lähetti Laiwulle erillisen kyselylomakkeen muuttuneiden olosuhteiden pysyvyyden arvioimiseksi polkumyynnin osalta. Yritys vastasi lomakkeeseen. |
| --- | --- |

(17)

Komissio lähetti seitsemälle vientiä harjoittavalle tuottajalle kyselylomakkeet polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioimiseksi. Kyseiset seitsemän vientiä harjoittavaa tuottajaa toimittivat vastaukset. Komissio lähetti Laiwulle erillisen kyselylomakkeen muuttuneiden olosuhteiden pysyvyyden arvioimiseksi polkumyynnin osalta. Yritys vastasi lomakkeeseen.

1.9   Tarkastuskäynnit

| (18) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
  a)   Unionin tuottajat







  — | SA Citrique Belge NV, Tienen, Belgia |
| --- | --- | --- |

(18)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)   Unionin tuottajat

—

SA Citrique Belge NV, Tienen, Belgia

| — | Jungbunzlauer Austria AG, Wien, Itävalta |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Austria AG, Wien, Itävalta

| — | Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Saksa |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Saksa

b)   Tuojat

| — | Azelis SA, Luxemburg, Luxemburg |
| --- | --- |

—

Azelis SA, Luxemburg, Luxemburg

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksa |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksa

c)   Käyttäjät

| — | Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Ranska |
| --- | --- |

—

Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Ranska

| — | Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Sveitsi |
| --- | --- |

—

Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Sveitsi

| — | Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Alankomaat |
| --- | --- |

—

Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Alankomaat

d)   Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

| — | Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu |
| --- | --- |

—

Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu

| — | RZBC Group, Rizhao |
| --- | --- |

—

RZBC Group, Rizhao

| — | Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang

e)   Vertailumaan tuottajat:

| — | Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.

1.10   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (19) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(19)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (20) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva sitruunahappo (mukaan luettuna trinatriumsitraattidihydraatti), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(20)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva sitruunahappo (mukaan luettuna trinatriumsitraattidihydraatti), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (21) | Sitruunahappoa käytetään happamuuden- ja pH:n säätöaineena monissa tuotteissa, esimerkiksi juomissa, elintarvikkeissa, pesuaineissa, kosmetiikassa ja lääkkeissä. Sen pääraaka-aineita ovat sokeri/melassi, tapioka, maissi tai glukoosi (viljoista saatu) sekä eri aineet hiilihydraattien vedenalaista bakteerikäymistä varten. |
| --- | --- |

(21)

Sitruunahappoa käytetään happamuuden- ja pH:n säätöaineena monissa tuotteissa, esimerkiksi juomissa, elintarvikkeissa, pesuaineissa, kosmetiikassa ja lääkkeissä. Sen pääraaka-aineita ovat sokeri/melassi, tapioka, maissi tai glukoosi (viljoista saatu) sekä eri aineet hiilihydraattien vedenalaista bakteerikäymistä varten.

2.2   Samankaltainen tuote

| (22) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:






  1) | tarkasteltavana oleva tuote; |
| --- | --- | --- |

(22)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

1)

tarkasteltavana oleva tuote;

| 2) | Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; |
| --- | --- |

2)

Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote;

| 3) | vertailumaana toimineen Kanadan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; sekä |
| --- | --- |

3)

vertailumaana toimineen Kanadan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; sekä

| 4) | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

4)

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (23) | Komissio päätti, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(23)

Komissio päätti, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

3.1   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa

| (24) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, esiintyikö tutkimuksen tekohetkellä polkumyyntiä ja olisiko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. |
| --- | --- |

(24)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, esiintyikö tutkimuksen tekohetkellä polkumyyntiä ja olisiko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.

3.1.1   Normaaliarvo

—   Vertailumaa

| (25) | Koska Kiinan ei katsota olevan markkinatalousmaa, normaaliarvo määritettiin markkinataloutta harjoittavan kolmannen maan hinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tätä varten oli valittava vertailumaa (ks. 9 kappale). |
| --- | --- |

(25)

Koska Kiinan ei katsota olevan markkinatalousmaa, normaaliarvo määritettiin markkinataloutta harjoittavan kolmannen maan hinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tätä varten oli valittava vertailumaa (ks. 9 kappale).

| (26) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Kanadaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Yksikään näistä ei toimittanut huomautuksia. |
| --- | --- |

(26)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Kanadaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Yksikään näistä ei toimittanut huomautuksia.

| (27) | Kanadaa käytettiin vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska yhteistyöhön suostunut kanadalainen yritys oli ainoa sitruunahapon tuottaja Kanadassa ja etuyhteydessä yhteen valituksen tehneistä tuottajista, komissio tutki mahdollisuuksia yhteistyöhön muissa tiedossa olevissa tuottajamaissa, kuten Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Thaimaassa ja Ukrainassa. Yksi brasilialainen ja yksi thaimaalainen yritys olivat halukkaita toimimaan yhteistyössä mutta eivät loppujen lopuksi vastanneet kyselylomakkeeseen. Pyydetyt tiedot toimitti pelkästään ainoa kanadalainen sitruunahapon tuottaja. |
| --- | --- |

(27)

Kanadaa käytettiin vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska yhteistyöhön suostunut kanadalainen yritys oli ainoa sitruunahapon tuottaja Kanadassa ja etuyhteydessä yhteen valituksen tehneistä tuottajista, komissio tutki mahdollisuuksia yhteistyöhön muissa tiedossa olevissa tuottajamaissa, kuten Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Thaimaassa ja Ukrainassa. Yksi brasilialainen ja yksi thaimaalainen yritys olivat halukkaita toimimaan yhteistyössä mutta eivät loppujen lopuksi vastanneet kyselylomakkeeseen. Pyydetyt tiedot toimitti pelkästään ainoa kanadalainen sitruunahapon tuottaja.

| (28) | Kanadassa ei ole käytössä sitruunahapon tuontiin sovellettavia polkumyyntitulleja, toisin kuin Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Thaimaassa ja Ukrainassa. Lisäksi sopimustulli on 0 prosenttia (7). |
| --- | --- |

(28)

Kanadassa ei ole käytössä sitruunahapon tuontiin sovellettavia polkumyyntitulleja, toisin kuin Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Thaimaassa ja Ukrainassa. Lisäksi sopimustulli on 0 prosenttia (7).

| (29) | Koska Kanadan markkinoilla kilpailu on vapaata, komissio päätteli, että Kanada on asianmukainen vertailumaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Komissio määritti normaaliarvon kanadalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin perusteella. |
| --- | --- |

(29)

Koska Kanadan markkinoilla kilpailu on vapaata, komissio päätteli, että Kanada on asianmukainen vertailumaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Komissio määritti normaaliarvon kanadalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin perusteella.

| (30) | Vertailumaassa ei tuotettu eikä myyty yhtä tuotelajia, jota ei näin ollen voitu verrata Kiinassa tuotettuun ja unioniin vietyyn tuotelajiin. Sen vuoksi tämän tuotelajin normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttäen perustana vertailumaan tuottajan samankaltaisen tuotteen valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(30)

Vertailumaassa ei tuotettu eikä myyty yhtä tuotelajia, jota ei näin ollen voitu verrata Kiinassa tuotettuun ja unioniin vietyyn tuotelajiin. Sen vuoksi tämän tuotelajin normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttäen perustana vertailumaan tuottajan samankaltaisen tuotteen valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä kohtuullinen voitto.

3.1.2   Vientihinta

| (31) | Komissio määritti vientihinnan unionissa toimivien riippumattomien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien vientihintojen perusteella. Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat Laiwua lukuun ottamatta harjoittivat vientiä suoraan riippumattomille asiakkaille sitoumuksen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Komissio määritti vientihinnan unionissa toimivien riippumattomien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien vientihintojen perusteella. Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat Laiwua lukuun ottamatta harjoittivat vientiä suoraan riippumattomille asiakkaille sitoumuksen ehtojen mukaisesti.

3.1.3   Vertailu

| (32) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(32)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (33) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten ja palkkioiden osalta. |
| --- | --- |

(33)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten ja palkkioiden osalta.

3.1.4   Polkumyyntimarginaali

| (34) | Yhteistyössä toimineiden tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Yhteistyössä toimineiden tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (35) | Tällä perusteella polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla jopa 38 prosenttia. |
| --- | --- |

(35)

Tällä perusteella polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla jopa 38 prosenttia.

| (36) | Yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti lähes kaiken viennin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(36)

Yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti lähes kaiken viennin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (37) | Laskelmat osoittivat, että polkumyyntiä harjoittivat nekin vientiä harjoittavat tuottajat, joihin sovellettiin sitoumusta. On muistettava, että sitoumuksessa esitetty vähimmäistuontihinta perustui vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan (alemman tullin sääntö), minkä vuoksi sitoumukset eivät poistaneet täysin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettua polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(37)

Laskelmat osoittivat, että polkumyyntiä harjoittivat nekin vientiä harjoittavat tuottajat, joihin sovellettiin sitoumusta. On muistettava, että sitoumuksessa esitetty vähimmäistuontihinta perustui vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan (alemman tullin sääntö), minkä vuoksi sitoumukset eivät poistaneet täysin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettua polkumyyntiä.

3.2   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

3.2.1   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys

| (38) | Vientihintojen määrittämisen osalta tässä tutkimuksessa pyrittiin vahvistamaan, onko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä. Vientihintojen määrittämisessä ei voida tyytyä tarkastelemaan pelkästään viejien aiempaa hinnoittelua vaan lisäksi on tarkasteltava vientihintojen todennäköistä kehitystä tulevaisuudessa. Tutkimuksessa on siis selvitettävä, ovatko aiemmat vientihinnat luotettava osoitus siitä, millaisia vientihintoja tulevaisuudessa todennäköisesti sovelletaan. On muistettava, että viisi yritystä harjoittaa vientiä unioniin hintasitoumuksen ehtojen mukaisesti. Sen vuoksi komissio tutki, olivatko nämä sitoumukset vaikuttaneet aiempien vientihintojen tasoon siten, etteivät ne olisi luotettavia määritettäessä tulevaa vientihinnoittelua. |
| --- | --- |

(38)

Vientihintojen määrittämisen osalta tässä tutkimuksessa pyrittiin vahvistamaan, onko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä. Vientihintojen määrittämisessä ei voida tyytyä tarkastelemaan pelkästään viejien aiempaa hinnoittelua vaan lisäksi on tarkasteltava vientihintojen todennäköistä kehitystä tulevaisuudessa. Tutkimuksessa on siis selvitettävä, ovatko aiemmat vientihinnat luotettava osoitus siitä, millaisia vientihintoja tulevaisuudessa todennäköisesti sovelletaan. On muistettava, että viisi yritystä harjoittaa vientiä unioniin hintasitoumuksen ehtojen mukaisesti. Sen vuoksi komissio tutki, olivatko nämä sitoumukset vaikuttaneet aiempien vientihintojen tasoon siten, etteivät ne olisi luotettavia määritettäessä tulevaa vientihinnoittelua.

| (39) | Sen tutkimiseksi, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat luotettavia, ja ottaen huomioon sitoumukset vientihintoja unioniin analysoitiin suhteessa sitoumuksissa esitettyyn vähimmäistuontihintaan. Oli tarpeen vahvistaa, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat tietyllä tasolla pääasiassa sitoumuksissa vahvistettujen vähimmäistuontihintojen takia, ja näin ollen se, olivatko ne kestäviä. Tältä osin komissio tarkasteli, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat — kunkin yrityksen painotetun keskimääräisen vientihinnan perusteella — huomattavasti korkeammat kuin vähimmäistuontihinta. Komissio tarkasteli myös, miten nämä hinnat suhteutuvat kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoihin. |
| --- | --- |

(39)

Sen tutkimiseksi, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat luotettavia, ja ottaen huomioon sitoumukset vientihintoja unioniin analysoitiin suhteessa sitoumuksissa esitettyyn vähimmäistuontihintaan. Oli tarpeen vahvistaa, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat tietyllä tasolla pääasiassa sitoumuksissa vahvistettujen vähimmäistuontihintojen takia, ja näin ollen se, olivatko ne kestäviä. Tältä osin komissio tarkasteli, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat — kunkin yrityksen painotetun keskimääräisen vientihinnan perusteella — huomattavasti korkeammat kuin vähimmäistuontihinta. Komissio tarkasteli myös, miten nämä hinnat suhteutuvat kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoihin.

| (40) | Kaikkien sitoumuksen nojalla toimivien yritysten osalta vientihinnat unioniin olivat keskimäärin vähimmäistuontihinnan tasolla. Lisäksi niiden vientihinnat unioniin olivat merkittävästi korkeammat kuin vientihinnat kolmansiin maihin. Tämän vuoksi on erittäin todennäköistä, että jos sitoumuksia ei olisi, unioniin suuntautuvan viennin hinnat lähestyisivät kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja. |
| --- | --- |

(40)

Kaikkien sitoumuksen nojalla toimivien yritysten osalta vientihinnat unioniin olivat keskimäärin vähimmäistuontihinnan tasolla. Lisäksi niiden vientihinnat unioniin olivat merkittävästi korkeammat kuin vientihinnat kolmansiin maihin. Tämän vuoksi on erittäin todennäköistä, että jos sitoumuksia ei olisi, unioniin suuntautuvan viennin hinnat lähestyisivät kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja.

| (41) | Näin ollen katsottiin, että sitoumuksen nojalla toimivien yritysten unioniin suuntautuvan viennin hintoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaikuttivat sitoumukset, minkä vuoksi ne eivät olleen riittävän luotettavia, jotta niitä olisi voitu käyttää polkumyynnin jatkumisen määrittämiseen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa. |
| --- | --- |

(41)

Näin ollen katsottiin, että sitoumuksen nojalla toimivien yritysten unioniin suuntautuvan viennin hintoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaikuttivat sitoumukset, minkä vuoksi ne eivät olleen riittävän luotettavia, jotta niitä olisi voitu käyttää polkumyynnin jatkumisen määrittämiseen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa.

| (42) | Koska näiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat eivät olleet luotettavia sitoumuksen takia, komissio harkitsi muita mahdollisuuksia vientihinnan määrittämiseksi, jotta voitaisiin arvioida polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys. Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät sitruunahappoa maailmanmarkkinoilla, joten komissio tarkasteli, olivatko kaikissa kolmansissa maissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti maksetut tai maksettavaksi tulevat vientihinnat polkumyyntihintoja. |
| --- | --- |

(42)

Koska näiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat eivät olleet luotettavia sitoumuksen takia, komissio harkitsi muita mahdollisuuksia vientihinnan määrittämiseksi, jotta voitaisiin arvioida polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys. Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät sitruunahappoa maailmanmarkkinoilla, joten komissio tarkasteli, olivatko kaikissa kolmansissa maissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti maksetut tai maksettavaksi tulevat vientihinnat polkumyyntihintoja.

| (43) | Komissio vertasi näitä vientihintoja vertailumaassa määritettyyn normaaliarvoon (ks. 26 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Näin vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat 43–85 prosenttia. Nämä polkumyyntimarginaalit ovat suuremmat kuin ne, jotka vahvistettiin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuneen viennin hintojen perusteella (ks. 36 kappale). |
| --- | --- |

(43)

Komissio vertasi näitä vientihintoja vertailumaassa määritettyyn normaaliarvoon (ks. 26 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Näin vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat 43–85 prosenttia. Nämä polkumyyntimarginaalit ovat suuremmat kuin ne, jotka vahvistettiin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuneen viennin hintojen perusteella (ks. 36 kappale).

3.2.2   Tuotantokapasiteetti ja kulutus asianomaisessa maassa

| (44) | Tarkastelupyynnössä pyynnön esittäjät arvioivat sitruunahapon käyttämättömän kapasiteetin Kiinassa olevan suurempi kuin EU:n vuotuinen sitruunahapon kokonaiskysyntä. Sitruunahapon kokonaiskapasiteetiksi arvioitiin 1 800 000 tonnia. Komissio katsoo, että pyynnön esittäjät yliarvioivat käyttämättömän kapasiteetin. |
| --- | --- |

(44)

Tarkastelupyynnössä pyynnön esittäjät arvioivat sitruunahapon käyttämättömän kapasiteetin Kiinassa olevan suurempi kuin EU:n vuotuinen sitruunahapon kokonaiskysyntä. Sitruunahapon kokonaiskapasiteetiksi arvioitiin 1 800 000 tonnia. Komissio katsoo, että pyynnön esittäjät yliarvioivat käyttämättömän kapasiteetin.

| (45) | Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti on merkittävä. Kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti on noin 192 000 tonnia, mikä vastaa noin 41:tä prosenttia EU:n kulutuksesta. |
| --- | --- |

(45)

Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti on merkittävä. Kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti on noin 192 000 tonnia, mikä vastaa noin 41:tä prosenttia EU:n kulutuksesta.

| (46) | Lisäksi eräässä tuotannonalakohtaisessa tutkimuksessa (IHS Chemical Economics Handbook) (8), johon eri osapuolet viittasivat tutkimuksen aikana, arvioitiin Kiinan vuotuinen kokonaiskapasiteetti vuonna 2012 tasolle, joka ylittää unionin markkinoiden kokonaiskulutuksen moninkertaisesti. Kiinan osuus maailmanlaajuisesta tuotannosta vuonna 2012 oli 59 prosenttia, ja sen osuus maailmanlaajuisesta kapasiteetista 69 prosenttia, viennistä 74 prosenttia ja kulutuksesta 12 prosenttia (9). Näiden tietojen perusteella Kiinan tuotantokapasiteetti on kaiken kaikkiaan merkittävä. |
| --- | --- |

(46)

Lisäksi eräässä tuotannonalakohtaisessa tutkimuksessa (IHS Chemical Economics Handbook) (8), johon eri osapuolet viittasivat tutkimuksen aikana, arvioitiin Kiinan vuotuinen kokonaiskapasiteetti vuonna 2012 tasolle, joka ylittää unionin markkinoiden kokonaiskulutuksen moninkertaisesti. Kiinan osuus maailmanlaajuisesta tuotannosta vuonna 2012 oli 59 prosenttia, ja sen osuus maailmanlaajuisesta kapasiteetista 69 prosenttia, viennistä 74 prosenttia ja kulutuksesta 12 prosenttia (9). Näiden tietojen perusteella Kiinan tuotantokapasiteetti on kaiken kaikkiaan merkittävä.

| (47) | Kulutuksen odotetaan kasvavan Kiinassa, mutta IHS Chemical Economics Handbookin arvion mukaan Kiinan vuotuinen kokonaiskulutus tulee kuitenkin olemaan unionin markkinoita paljon vähäisempi. Kasvu vuoteen 2018 saakka ei ylitä unionin nykyistä kulutusta. |
| --- | --- |

(47)

Kulutuksen odotetaan kasvavan Kiinassa, mutta IHS Chemical Economics Handbookin arvion mukaan Kiinan vuotuinen kokonaiskulutus tulee kuitenkin olemaan unionin markkinoita paljon vähäisempi. Kasvu vuoteen 2018 saakka ei ylitä unionin nykyistä kulutusta.

| (48) | Nämä tiedot vahvistavat sitä, että Kiinan tuotanto ja kapasiteetti on pääasiassa tarkoitettu vientiin. |
| --- | --- |

(48)

Nämä tiedot vahvistavat sitä, että Kiinan tuotanto ja kapasiteetti on pääasiassa tarkoitettu vientiin.

3.2.3   Unionin ja asianomaisen maan hintojen välinen suhde

| (49) | Tutkimuksen aikana saatujen sitruunahapon hintoja koskevien tietojen mukaan Kiinan kotimarkkinahinnat olivat noin 48 prosenttia alemmat kuin unionin markkinoiden hinnat. |
| --- | --- |

(49)

Tutkimuksen aikana saatujen sitruunahapon hintoja koskevien tietojen mukaan Kiinan kotimarkkinahinnat olivat noin 48 prosenttia alemmat kuin unionin markkinoiden hinnat.

| (50) | Näin ollen unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viennin kannalta. |
| --- | --- |

(50)

Näin ollen unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viennin kannalta.

3.2.4   Kolmansien maiden ja unionin markkinoiden hintojen välinen suhde

| (51) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hinnat kolmansien maiden markkinoilla olivat keskimäärin 40 prosenttia alemmat kuin unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(51)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hinnat kolmansien maiden markkinoilla olivat keskimäärin 40 prosenttia alemmat kuin unionin markkinoilla.

| (52) | Kiinalaisilla viejillä on voimakas hintakannustin suunnata vientiään unioniin, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(52)

Kiinalaisilla viejillä on voimakas hintakannustin suunnata vientiään unioniin, jos toimenpiteet kumotaan.

| (53) | Tätä päätelmää vahvistavat vielä Laiwun unioniin suuntautuvan viennin hinnat sekä Laiwun unioniin ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ero. |
| --- | --- |

(53)

Tätä päätelmää vahvistavat vielä Laiwun unioniin suuntautuvan viennin hinnat sekä Laiwun unioniin ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ero.

| (54) | Edellä esitettyä päätelmää tukevat myös niiden vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, unioniin suuntautuneen vähäisen viennin alhaiset hinnat. |
| --- | --- |

(54)

Edellä esitettyä päätelmää tukevat myös niiden vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, unioniin suuntautuneen vähäisen viennin alhaiset hinnat.

3.2.5   Päätelmä polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

| (55) | Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti (mukaan luettuna käyttämätön kapasiteetti) verrattuna unionin markkinoiden kokoon vaikuttaisi osoittavan, että vienti unioniin todennäköisesti kasvaa, jos toimenpiteet kumotaan. Tällainen vienti todennäköisesti jatkuisi merkittävillä polkumyyntihinnoilla. |
| --- | --- |

(55)

Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti (mukaan luettuna käyttämätön kapasiteetti) verrattuna unionin markkinoiden kokoon vaikuttaisi osoittavan, että vienti unioniin todennäköisesti kasvaa, jos toimenpiteet kumotaan. Tällainen vienti todennäköisesti jatkuisi merkittävillä polkumyyntihinnoilla.

| (56) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat päätelmän, jonka mukaan vähimmäistuontihinnan mukaiset hinnat EU:n markkinoilla viime vuosina ovat kestämättömiä ja putoaisivat huomattavasti ja jopa lähestyisivät kolmansien maiden vientihintojen tasoa. Ne myös kyseenalaistivat sen, että tasoltaan vakaa kiinalainen vienti todennäköisesti kasvaisi määrältään ja jatkuisi polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin selvästi, että polkumyynti jatkuu; näin on jopa niiden vientihintojen perusteella, joita pidetään epäluotettavina, koska sitoumusten vähimmäistuontihinnat vaikuttavat niihin. Näiden hintojen havaittiin olevan kaikkien sitoumusten kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta merkittävästi korkeammat kuin vientihinnat muille markkinoille. Nämä vientiä harjoittavat tuottajat ovat tottuneet viemään hinnoilla, jotka ovat alemmat kuin hinnat EU:n markkinoilla. Lisäksi on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinasta unioniin halvoin polkumyyntihinnoin tuleva tuonti lisääntyi 37 prosenttia vuoden 2004 ja kesäkuuhun 2007 päättyvän 12 kuukauden välillä (alkuperäinen tutkimusajanjakso) (10). Kaikki nämä seikat sekä Kiinan merkittävä käyttämätön kapasiteetti, jota ei ole kyseenalaistettu, tukevat selvästi päätelmää, jonka mukaan vienti unioniin jatkuisi todennäköisesti polkumyyntihinnoilla ja sen määrä kasvaisi, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(56)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat päätelmän, jonka mukaan vähimmäistuontihinnan mukaiset hinnat EU:n markkinoilla viime vuosina ovat kestämättömiä ja putoaisivat huomattavasti ja jopa lähestyisivät kolmansien maiden vientihintojen tasoa. Ne myös kyseenalaistivat sen, että tasoltaan vakaa kiinalainen vienti todennäköisesti kasvaisi määrältään ja jatkuisi polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin selvästi, että polkumyynti jatkuu; näin on jopa niiden vientihintojen perusteella, joita pidetään epäluotettavina, koska sitoumusten vähimmäistuontihinnat vaikuttavat niihin. Näiden hintojen havaittiin olevan kaikkien sitoumusten kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta merkittävästi korkeammat kuin vientihinnat muille markkinoille. Nämä vientiä harjoittavat tuottajat ovat tottuneet viemään hinnoilla, jotka ovat alemmat kuin hinnat EU:n markkinoilla. Lisäksi on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinasta unioniin halvoin polkumyyntihinnoin tuleva tuonti lisääntyi 37 prosenttia vuoden 2004 ja kesäkuuhun 2007 päättyvän 12 kuukauden välillä (alkuperäinen tutkimusajanjakso) (10). Kaikki nämä seikat sekä Kiinan merkittävä käyttämätön kapasiteetti, jota ei ole kyseenalaistettu, tukevat selvästi päätelmää, jonka mukaan vienti unioniin jatkuisi todennäköisesti polkumyyntihinnoilla ja sen määrä kasvaisi, jos toimenpiteet kumottaisiin.

3.3   Osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittuu Laiwun harjoittamaan polkumyyntiin

3.3.1   Normaaliarvo

3.3.1.1   Markkinatalouskohtelu

| (57) | Komissio määritti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla, voidaanko normaaliarvo määrittää perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti, jos Laiwu täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset ja jos sille voidaan siten myöntää markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(57)

Komissio määritti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla, voidaanko normaaliarvo määrittää perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti, jos Laiwu täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset ja jos sille voidaan siten myöntää markkinatalouskohtelu.

| (58) | Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:






  — | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(58)

Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:

—

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| — | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

—

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;

| — | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

—

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| — | vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; sekä |
| --- | --- |

—

vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; sekä

| — | valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan. |
| --- | --- |

—

valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.

| (59) | Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio pyysi Laiwua täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Laiwu vastasi annetussa määräajassa. Komissio todensi toimitetut tiedot Laiwun toimitiloissa. |
| --- | --- |

(59)

Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio pyysi Laiwua täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Laiwu vastasi annetussa määräajassa. Komissio todensi toimitetut tiedot Laiwun toimitiloissa.

| (60) | Komissio havaitsi, että Laiwu ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia markkinatalouskohtelun vaatimuksia 2 ja 3. |
| --- | --- |

(60)

Komissio havaitsi, että Laiwu ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia markkinatalouskohtelun vaatimuksia 2 ja 3.

| (61) | Vaatimuksesta 2 yritys ei onnistunut osoittamaan, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Lisäksi siltä puuttui riittävä asiakirjanäyttö, joka olisi tukenut kirjanpidon tarkkuutta ja kattavuutta. Yrityksellä ei myöskään ollut asiakirjanäyttöä tiettyjen tileihin kirjattujen tapahtumien tueksi. Lisäksi sen tilinpäätökseen ei sisältynyt laskelmaa oman pääoman muutoksista tietyiltä kausilta. Nämä puutteet rikkovat periaatetta, jonka mukaan kirjanpitotiedot ja tilinpäätökset on esitettävä todenmukaisesti, ja mikä tärkeintä, tilintarkastaja ei ollut huomannut niitä. Tämän vuoksi kirjanpitoa eikä tilintarkastusta ei ollut suoritettu kansainvälisten tilintarkastusstandardien mukaisesti. |
| --- | --- |

(61)

Vaatimuksesta 2 yritys ei onnistunut osoittamaan, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Lisäksi siltä puuttui riittävä asiakirjanäyttö, joka olisi tukenut kirjanpidon tarkkuutta ja kattavuutta. Yrityksellä ei myöskään ollut asiakirjanäyttöä tiettyjen tileihin kirjattujen tapahtumien tueksi. Lisäksi sen tilinpäätökseen ei sisältynyt laskelmaa oman pääoman muutoksista tietyiltä kausilta. Nämä puutteet rikkovat periaatetta, jonka mukaan kirjanpitotiedot ja tilinpäätökset on esitettävä todenmukaisesti, ja mikä tärkeintä, tilintarkastaja ei ollut huomannut niitä. Tämän vuoksi kirjanpitoa eikä tilintarkastusta ei ollut suoritettu kansainvälisten tilintarkastusstandardien mukaisesti.

| (62) | Laiwu väitti, että sen kirjanpito on riittävän selkeä, jotta se täyttää Kiinassa yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet. Yritys väitti lisäksi, että markkinatalouskohtelua koskevassa ilmoitusasiakirjassa mainitut epäjohdonmukaisuudet eivät vaikuta sen kirjanpidon luotettavuuteen. Yritys katsoi, että kirjanpitovaatimuksia olisi tarkasteltava suhteessa niiden tarkoitukseen (esim. sijoittajien suojaaminen). |
| --- | --- |

(62)

Laiwu väitti, että sen kirjanpito on riittävän selkeä, jotta se täyttää Kiinassa yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet. Yritys väitti lisäksi, että markkinatalouskohtelua koskevassa ilmoitusasiakirjassa mainitut epäjohdonmukaisuudet eivät vaikuta sen kirjanpidon luotettavuuteen. Yritys katsoi, että kirjanpitovaatimuksia olisi tarkasteltava suhteessa niiden tarkoitukseen (esim. sijoittajien suojaaminen).

| (63) | Komissio huomauttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa todetaan, että yrityksillä olisi oltava yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Tämä on muodollinen vaatimus. Toisin kuin yritys väitti, kirjanpidon on oltava kansainvälisten kirjanpitonormien mukainen, riippumatta siitä, miten yrityksen asema on määritetty kansallisissa kirjanpitosäännöksissä. |
| --- | --- |

(63)

Komissio huomauttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa todetaan, että yrityksillä olisi oltava yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Tämä on muodollinen vaatimus. Toisin kuin yritys väitti, kirjanpidon on oltava kansainvälisten kirjanpitonormien mukainen, riippumatta siitä, miten yrityksen asema on määritetty kansallisissa kirjanpitosäännöksissä.

| (64) | Komissio katsoo lisäksi, että Laiwun kirjanpito ei ollut Kiinan kirjanpitolain mukaista, koska tilintarkastaja ei esittänyt huomautuksia Kiinan kirjanpitolain rikkomuksista (ks. 61 kappale). |
| --- | --- |

(64)

Komissio katsoo lisäksi, että Laiwun kirjanpito ei ollut Kiinan kirjanpitolain mukaista, koska tilintarkastaja ei esittänyt huomautuksia Kiinan kirjanpitolain rikkomuksista (ks. 61 kappale).

| (65) | Edellä esitetyn perusteella väitteet oli hylättävä. |
| --- | --- |

(65)

Edellä esitetyn perusteella väitteet oli hylättävä.

| (66) | Vaatimuksesta 3 yritys ei onnistunut osoittamaan, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole. Tarkemmin ottaen yrityksen asema ”uuden ja huipputeknologian alan yrityksenä” antaa sille mahdollisuuden hyödyntää etuuskohteluun perustuvaa yritystuloverojärjestelmää, joka vaikuttaa merkittävästi sen rahoitustilanteeseen. |
| --- | --- |

(66)

Vaatimuksesta 3 yritys ei onnistunut osoittamaan, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole. Tarkemmin ottaen yrityksen asema ”uuden ja huipputeknologian alan yrityksenä” antaa sille mahdollisuuden hyödyntää etuuskohteluun perustuvaa yritystuloverojärjestelmää, joka vaikuttaa merkittävästi sen rahoitustilanteeseen.

| (67) | Laiwu väitti, että etuuskohteluun perustuvaa verojärjestelmää ei voida käsitellä markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen 3 yhteydessä, koska kyseessä on eräs tuen muoto. |
| --- | --- |

(67)

Laiwu väitti, että etuuskohteluun perustuvaa verojärjestelmää ei voida käsitellä markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen 3 yhteydessä, koska kyseessä on eräs tuen muoto.

| (68) | Komissio toteaa, että markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen 3 arvioinnilla pyritään määrittämään, kohdistuuko tuottajiin keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä. |
| --- | --- |

(68)

Komissio toteaa, että markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen 3 arvioinnilla pyritään määrittämään, kohdistuuko tuottajiin keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä.

| (69) | Laiwun valtiolta saama etuus etuuskohteluun perustuvan veroprosentin muodossa on pysyvä etuus, josta säädetään vuonna 2007 annetun yritystuloverolain 28 §:ssä. Etuus on vahvistettu Kiinan perustuslain johdanto-osan nojalla, jossa todetaan, että puolueen on pidettävä yllä ja kehitettävä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistuksella on määräävä asema ja talouden eri sektorit kehittyvät rinnakkain. |
| --- | --- |

(69)

Laiwun valtiolta saama etuus etuuskohteluun perustuvan veroprosentin muodossa on pysyvä etuus, josta säädetään vuonna 2007 annetun yritystuloverolain 28 §:ssä. Etuus on vahvistettu Kiinan perustuslain johdanto-osan nojalla, jossa todetaan, että puolueen on pidettävä yllä ja kehitettävä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistuksella on määräävä asema ja talouden eri sektorit kehittyvät rinnakkain.

| (70) | Yksi etuuden tavoitteista on houkutella pääomaa alennetuilla koroilla. Tämä vääristää pääomamarkkinoiden toimintaa. Tuloverojärjestelmä, jossa suositaan tiettyjä valtion strategisena pitämiä yrityksiä, vaikuttaisi osoittavan, että verojärjestelmä ei ole markkinatalouden mukainen vaan siihen kohdistuu edelleen voimakasta valtion suunnittelua, mikä on ominaista keskusjohtoiselle markkinataloudelle. Komissio katsoo, että myös verovähennysten aiheuttamat vääristymät ovat merkittäviä, koska ne muuttavat ennen veroja saavutetun voiton määrän, joka yrityksen on saavutettava, jotta se houkuttelisi investoijia. |
| --- | --- |

(70)

Yksi etuuden tavoitteista on houkutella pääomaa alennetuilla koroilla. Tämä vääristää pääomamarkkinoiden toimintaa. Tuloverojärjestelmä, jossa suositaan tiettyjä valtion strategisena pitämiä yrityksiä, vaikuttaisi osoittavan, että verojärjestelmä ei ole markkinatalouden mukainen vaan siihen kohdistuu edelleen voimakasta valtion suunnittelua, mikä on ominaista keskusjohtoiselle markkinataloudelle. Komissio katsoo, että myös verovähennysten aiheuttamat vääristymät ovat merkittäviä, koska ne muuttavat ennen veroja saavutetun voiton määrän, joka yrityksen on saavutettava, jotta se houkuttelisi investoijia.

| (71) | Edellä esitetyn perusteella väitteet oli hylättävä. |
| --- | --- |

(71)

Edellä esitetyn perusteella väitteet oli hylättävä.

| (72) | Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tuloksista Laiwulle, Kiinan viranomaisille ja pyynnön esittäjille. Komissio kehotti niitä esittämään huomautuksia ja pyytämään kuulemista. Saadut huomautukset eivät olleet sellaisia, että komissio olisi muuttanut alustavia päätelmiään niiden perusteella. |
| --- | --- |

(72)

Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tuloksista Laiwulle, Kiinan viranomaisille ja pyynnön esittäjille. Komissio kehotti niitä esittämään huomautuksia ja pyytämään kuulemista. Saadut huomautukset eivät olleet sellaisia, että komissio olisi muuttanut alustavia päätelmiään niiden perusteella.

| (73) | Laiwu väitti, että komissio esitti markkinatalouskohtelun hylkäämistä eri perusteilla kuin niillä, jotka johtivat tutkimuksen vireillepanoon. Yrityksen mukaan komission olisi pitänyt markkinatalouskohtelun arvioinnissa rajoittua vaatimuksen 1 tutkimiseen. |
| --- | --- |

(73)

Laiwu väitti, että komissio esitti markkinatalouskohtelun hylkäämistä eri perusteilla kuin niillä, jotka johtivat tutkimuksen vireillepanoon. Yrityksen mukaan komission olisi pitänyt markkinatalouskohtelun arvioinnissa rajoittua vaatimuksen 1 tutkimiseen.

| (74) | Ensinnäkin on huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa luetellaan viisi vaatimusta, joiden kaikkien on täytyttävä, jotta markkinatalouskohtelu voitaisiin myöntää. Todistustaakka on markkinatalouskohtelua pyytävällä yrityksellä. |
| --- | --- |

(74)

Ensinnäkin on huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa luetellaan viisi vaatimusta, joiden kaikkien on täytyttävä, jotta markkinatalouskohtelu voitaisiin myöntää. Todistustaakka on markkinatalouskohtelua pyytävällä yrityksellä.

| (75) | Lisäksi vireillepanoilmoituksen (11) 5.2 kohdassa täsmennetään vireillepanon perusteet, jotka liittyvät Laiwun tuotantokapasiteetin lisääntymiseen ja sen myynnin tuotevalikoiman laajentumiseen. Vireillepanoilmoituksella ei millään tavalla rajata tutkimusta koskemaan vain markkinatalouskohtelun vaatimusta 1. Lisäksi alustava näyttö arvioidaan erikseen, jotta voidaan selvittää, oikeuttaako se tutkimuksen vireillepanoon. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukainen markkinatalouskohtelua koskeva arviointi on täysimittainen tutkimus, jossa tarkastellaan, toimiiko tietty tuottaja markkinatalousolosuhteissa vireillepanoilmoituksen 6.1.1.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(75)

Lisäksi vireillepanoilmoituksen (11) 5.2 kohdassa täsmennetään vireillepanon perusteet, jotka liittyvät Laiwun tuotantokapasiteetin lisääntymiseen ja sen myynnin tuotevalikoiman laajentumiseen. Vireillepanoilmoituksella ei millään tavalla rajata tutkimusta koskemaan vain markkinatalouskohtelun vaatimusta 1. Lisäksi alustava näyttö arvioidaan erikseen, jotta voidaan selvittää, oikeuttaako se tutkimuksen vireillepanoon. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukainen markkinatalouskohtelua koskeva arviointi on täysimittainen tutkimus, jossa tarkastellaan, toimiiko tietty tuottaja markkinatalousolosuhteissa vireillepanoilmoituksen 6.1.1.2 kohdan mukaisesti.

| (76) | Komissio toteaa vielä, että Laiwu toimitti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen, jossa se väitti täyttävänsä kaikki viisi vaatimusta. Perusasetuksen asiaa koskevien säännösten mukaisesti markkinatalouskohtelua hakevan yrityksen on todistettava, että se toimii markkinatalousolosuhteissa, eli todistustaakka on yrityksellä, jonka on esitettävä markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa asianmukaisesti perusteltu riittävä näyttö. Tämän vuoksi Laiwun väite hylättiin. |
| --- | --- |

(76)

Komissio toteaa vielä, että Laiwu toimitti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen, jossa se väitti täyttävänsä kaikki viisi vaatimusta. Perusasetuksen asiaa koskevien säännösten mukaisesti markkinatalouskohtelua hakevan yrityksen on todistettava, että se toimii markkinatalousolosuhteissa, eli todistustaakka on yrityksellä, jonka on esitettävä markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa asianmukaisesti perusteltu riittävä näyttö. Tämän vuoksi Laiwun väite hylättiin.

| (77) | Ilmoitettuaan jäsenvaltioille markkinatalouskohtelua koskevan hakemuksen arvioinnista 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille markkinatalouskohtelua koskevista lopullisista päätelmistä. |
| --- | --- |

(77)

Ilmoitettuaan jäsenvaltioille markkinatalouskohtelua koskevan hakemuksen arvioinnista 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille markkinatalouskohtelua koskevista lopullisista päätelmistä.

3.3.1.2   Vertailumaa

| (78) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti Laiwun normaaliarvo määritettiin markkinataloutta harjoittavan kolmannen maan hintojen perusteella. Tätä varten komissio valitsi markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi Kanadan (ks. 26 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(78)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti Laiwun normaaliarvo määritettiin markkinataloutta harjoittavan kolmannen maan hintojen perusteella. Tätä varten komissio valitsi markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi Kanadan (ks. 26 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (79) | Komissio määritti normaaliarvon kanadalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin perusteella. |
| --- | --- |

(79)

Komissio määritti normaaliarvon kanadalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin perusteella.

3.3.2   Vientihinta

| (80) | Komissio määritti vientihinnan unionissa toimivien riippumattomien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien vientihintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(80)

Komissio määritti vientihinnan unionissa toimivien riippumattomien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien vientihintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

3.3.3   Vertailu

| (81) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(81)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (82) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten ja palkkioiden osalta. |
| --- | --- |

(82)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten ja palkkioiden osalta.

3.3.4   Polkumyyntimarginaali

| (83) | Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(83)

Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (84) | Tähän perustuva Laiwun painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 37,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(84)

Tähän perustuva Laiwun painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 37,8 prosenttia.

3.3.5   Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys

| (85) | Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, voitaisiinko polkumyynnin osalta tapahtunutta olosuhteiden muutosta kohtuudella pitää pysyvänä. |
| --- | --- |

(85)

Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, voitaisiinko polkumyynnin osalta tapahtunutta olosuhteiden muutosta kohtuudella pitää pysyvänä.

| (86) | Sitä seikkaa, että Laiwu laajeni pienimmästä EU:hun vientiä harjoittavasta tuottajasta suurimmaksi, pidetään pysyvänä muutoksena. Yritys vahvistikin kyselylomakevastauksessaan, että se aikoo säilyttää vientimääränsä eikä aio muuttaa vientikäyttäytymistään. |
| --- | --- |

(86)

Sitä seikkaa, että Laiwu laajeni pienimmästä EU:hun vientiä harjoittavasta tuottajasta suurimmaksi, pidetään pysyvänä muutoksena. Yritys vahvistikin kyselylomakevastauksessaan, että se aikoo säilyttää vientimääränsä eikä aio muuttaa vientikäyttäytymistään.

4.   VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (87) | Samankaltaista tuotetta valmisti kaksi tuottajaa unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(87)

Samankaltaista tuotetta valmisti kaksi tuottajaa unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (88) | Koska unionin tuotannonala muodostuu vain kahdesta tuottajasta, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä. |
| --- | --- |

(88)

Koska unionin tuotannonala muodostuu vain kahdesta tuottajasta, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.

4.2   Unionin kulutus

| (89) | Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tietojen ja kyselylomakevastausten perusteella lisäämällä Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevaan tuontiin unionin tuotannonalan myynnin unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(89)

Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tietojen ja kyselylomakevastausten perusteella lisäämällä Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevaan tuontiin unionin tuotannonalan myynnin unionin markkinoilla.

| (90) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Kulutus unionissa (tonnia) | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus, tonnia (vaihteluväli) | 450 000–500 000 | 430 000–480 000 | 470 000–520 000 | 450 000–500 000 |
| Indeksi | 100 | 95 | 105 | 101 |
| Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat |

(90)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Kulutus unionissa (tonnia)

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kulutus, tonnia (vaihteluväli)

450 000–500 000

430 000–480 000

470 000–520 000

450 000–500 000

Indeksi

100

95

105

101

Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat

| (91) | Unionin kulutus vaihteli +/- 5 prosentilla tarkastelujakson aikana. Mitään selvää suuntausta ei kuitenkaan ole havaittavissa tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(91)

Unionin kulutus vaihteli +/- 5 prosentilla tarkastelujakson aikana. Mitään selvää suuntausta ei kuitenkaan ole havaittavissa tarkastelujaksolla.

4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (92) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 88 kappaleen ja sitä seuraavien kappaleiden mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella. |
| --- | --- |

(92)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 88 kappaleen ja sitä seuraavien kappaleiden mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella.

| (93) | Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuonnin määrä ja markkinaosuus | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä asianomaisesta maasta (tonnia) | 202 391 | 176 451 | 206 222 | 183 026 |
| Indeksi | 100 | 87 | 102 | 90 |
| Markkinaosuus (vaihteluväli) | 40 %–45 % | 36 %–41 % | 38 %–43 % | 35 %–40 % |
| Markkinaosuus (indeksi) | 100 | 92 | 97 | 90 |
| Lähde: Eurostat |

(93)

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Tuonnin määrä ja markkinaosuus

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuonnin määrä asianomaisesta maasta (tonnia)

202 391

176 451

206 222

183 026

Indeksi

100

87

102

90

Markkinaosuus (vaihteluväli)

40 %–45 %

36 %–41 %

38 %–43 %

35 %–40 %

Markkinaosuus (indeksi)

100

92

97

90

Lähde: Eurostat

| (94) | Tuontimäärät vaihtelivat tarkastelujakson aikana. Vaihtelu vaikuttaa noudattelevan tietyssä määrin unionin kulutuksen suuntausta. Vuonna 2011 kun kulutus oli alhainen, Kiinasta tuleva tuonti oli alimmillaan. Vuonna 2012 kun kulutus oli huipussaan, myös Kiinasta tuleva tuonti saavutti huippunsa. |
| --- | --- |

(94)

Tuontimäärät vaihtelivat tarkastelujakson aikana. Vaihtelu vaikuttaa noudattelevan tietyssä määrin unionin kulutuksen suuntausta. Vuonna 2011 kun kulutus oli alhainen, Kiinasta tuleva tuonti oli alimmillaan. Vuonna 2012 kun kulutus oli huipussaan, myös Kiinasta tuleva tuonti saavutti huippunsa.

| (95) | Ainoa jakso, jolloin Kiinasta tuleva tuonti ei noudattanut tätä suuntausta, oli tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso, kun tuontia oli noin 10 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2010 siitä huolimatta, että unionin kulutus pysyi samalla tasolla. Laskusta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi merkittävänä eli se oli 35–45 prosenttia unionin markkinoista koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(95)

Ainoa jakso, jolloin Kiinasta tuleva tuonti ei noudattanut tätä suuntausta, oli tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso, kun tuontia oli noin 10 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2010 siitä huolimatta, että unionin kulutus pysyi samalla tasolla. Laskusta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi merkittävänä eli se oli 35–45 prosenttia unionin markkinoista koko tarkastelujakson ajan.

4.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (96) | Komissio määritti tuonnin hinnan Eurostatin tietojen perusteella. Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat










  (euroa/tonni) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| Kiina | 806 | 938 | 1 000 | 933 |
| Indeksi | 100 | 116 | 124 | 116 |
| Lähde: Eurostat |

(96)

Komissio määritti tuonnin hinnan Eurostatin tietojen perusteella. Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Tuontihinnat

(euroa/tonni)

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

806

938

1 000

933

Indeksi

100

116

124

116

Lähde: Eurostat

| (97) | Kiinasta tulevan sitruunahapon tuontihinta kohosi 24 prosenttia vuosien 2010 ja 2012 välillä ja laski myöhemmin 8 prosenttiyksikköä vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Nämä hinnat seurailivat koko tarkastelujakson ajan raaka-aineiden, kuten maissin, hintojen kehitystä. |
| --- | --- |

(97)

Kiinasta tulevan sitruunahapon tuontihinta kohosi 24 prosenttia vuosien 2010 ja 2012 välillä ja laski myöhemmin 8 prosenttiyksikköä vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Nämä hinnat seurailivat koko tarkastelujakson ajan raaka-aineiden, kuten maissin, hintojen kehitystä.

| (98) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kyseenalaisti Eurostatin tietojen paikkansapitävyyden muttei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Tästä syystä väitettä ei voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(98)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kyseenalaisti Eurostatin tietojen paikkansapitävyyden muttei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Tästä syystä väitettä ei voitu hyväksyä.

| (99) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  1) | etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuottajien tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; sekä |
| --- | --- | --- |

(99)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

1)

etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuottajien tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; sekä

| 2) | vastaavat yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti sopimustullien ja tuontiin liittyvien kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

2)

vastaavat yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti sopimustullien ja tuontiin liittyvien kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (100) | Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joihin ei sovelleta 2 kappaleessa mainittua sitoumusta, vertailussa käytettiin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettua hintaa. Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joihin sitoumusta sovellettiin, ei voitu käyttää ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettua hintaa, koska niihin vaikuttivat sitoumuksen ehdot. Tämän viennin osalta hintojen alittavuus määritettiin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta kolmansissa maissa veloitetun hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(100)

Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joihin ei sovelleta 2 kappaleessa mainittua sitoumusta, vertailussa käytettiin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettua hintaa. Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joihin sitoumusta sovellettiin, ei voitu käyttää ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettua hintaa, koska niihin vaikuttivat sitoumuksen ehdot. Tämän viennin osalta hintojen alittavuus määritettiin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta kolmansissa maissa veloitetun hinnan perusteella.

| (101) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että myös niiden osapuolten osalta, joihin sitoumusta ei sovelleta, olisi pitänyt ottaa huomioon ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta kolmannessa maassa veloitettu hinta määritettäessä hinnan alittavuutta. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että osapuolet, joihin sitoumusta ei sovelleta, veloittivat merkittävästi alempia hintoja kuin ne, joihin sitoumusta sovellettiin. Tämä viittaa siihen, että sitoumus ei vaikuta niiden hintoihin, minkä vuoksi niitä voidaan käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen. |
| --- | --- |

(101)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että myös niiden osapuolten osalta, joihin sitoumusta ei sovelleta, olisi pitänyt ottaa huomioon ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta kolmannessa maassa veloitettu hinta määritettäessä hinnan alittavuutta. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että osapuolet, joihin sitoumusta ei sovelleta, veloittivat merkittävästi alempia hintoja kuin ne, joihin sitoumusta sovellettiin. Tämä viittaa siihen, että sitoumus ei vaikuta niiden hintoihin, minkä vuoksi niitä voidaan käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen.

| (102) | Hintoja, joita oikaistiin tarvittaessa palkkioiden ja paakkuuntuneen sitruunahapon hajottamisen huomioon ottamiseksi, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. |
| --- | --- |

(102)

Hintoja, joita oikaistiin tarvittaessa palkkioiden ja paakkuuntuneen sitruunahapon hajottamisen huomioon ottamiseksi, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta.

| (103) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että oikaisu hajottamisen huomioon ottamiseksi ei ole perusteltua, koska kiinalaista sitruunahappoa ei ole enää tarpeen hajottaa. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että vaikka paakkujen hajottaminen ei ole aina tarpeen, edelleen on tilanteita, jolloin näin tapahtuu, minkä vuoksi oikaisu on perusteltu. |
| --- | --- |

(103)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että oikaisu hajottamisen huomioon ottamiseksi ei ole perusteltua, koska kiinalaista sitruunahappoa ei ole enää tarpeen hajottaa. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että vaikka paakkujen hajottaminen ei ole aina tarpeen, edelleen on tilanteita, jolloin näin tapahtuu, minkä vuoksi oikaisu on perusteltu.

| (104) | Yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille ei voitu määrittää hinnan alittavuutta käyttämällä tuotelajikohtaisia hintoja, koska näitä tietoja ei ollut saatavilla. Sen vuoksi hinnan alittavuus määritettiin vertaamalla sekä unionin tuottajien että yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja. |
| --- | --- |

(104)

Yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille ei voitu määrittää hinnan alittavuutta käyttämällä tuotelajikohtaisia hintoja, koska näitä tietoja ei ollut saatavilla. Sen vuoksi hinnan alittavuus määritettiin vertaamalla sekä unionin tuottajien että yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja.

| (105) | Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen mukaan painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 20–45 prosenttia. |
| --- | --- |

(105)

Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen mukaan painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 20–45 prosenttia.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleisiä huomioita

| (106) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(106)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

4.4.2   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (107) | Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) (vaihteluväli) | 270 000–300 000 | 290 000–320 000 | 300 000–330 000 | 300 000–330 000 |
| Indeksi | 100 | 106 | 108 | 107 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) (vaihteluväli) | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 | 300 000–350 000 |
| Indeksi | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Kapasiteetin käyttöaste (indeksi) | 100 | 105 | 106 | 106 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(107)

Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia) (vaihteluväli)

270 000–300 000

290 000–320 000

300 000–330 000

300 000–330 000

Indeksi

100

106

108

107

Tuotantokapasiteetti (tonnia) (vaihteluväli)

300 000–350 000

300 000–350 000

300 000–350 000

300 000–350 000

Indeksi

100

101

101

101

Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)

100

105

106

106

Lähde: Kyselyvastaukset

| (108) | Tuotantomäärä kehittyi positiivisesti tarkastelujakson aikana. Se lisääntyi 6 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä ja myöhemmin tapahtui vähäisiä muutoksia. |
| --- | --- |

(108)

Tuotantomäärä kehittyi positiivisesti tarkastelujakson aikana. Se lisääntyi 6 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä ja myöhemmin tapahtui vähäisiä muutoksia.

| (109) | Koska tuotantokapasiteetti pysyi lähes muuttumattomana, kapasiteetin käyttöaste heijasteli tuotantomäärän kehitystä. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi merkittävästi (5 %) vuosien 2010 ja 2011 välillä ja pysyi lähes muuttumattomana sen jälkeen. |
| --- | --- |

(109)

Koska tuotantokapasiteetti pysyi lähes muuttumattomana, kapasiteetin käyttöaste heijasteli tuotantomäärän kehitystä. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi merkittävästi (5 %) vuosien 2010 ja 2011 välillä ja pysyi lähes muuttumattomana sen jälkeen.

4.4.3   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (110) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä yhteensä unionin markkinoilla (indeksi) | 100 | 108 | 108 | 108 |
| Markkinaosuus (indeksi) | 100 | 111 | 102 | 107 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(110)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä yhteensä unionin markkinoilla (indeksi)

100

108

108

108

Markkinaosuus (indeksi)

100

111

102

107

Lähde: Kyselyvastaukset

| (111) | Unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä 8 prosentilla vuosien 2010 ja 2011 välillä. Sen jälkeen myyntimäärä pysyi samalla tasolla tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle asti. |
| --- | --- |

(111)

Unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä 8 prosentilla vuosien 2010 ja 2011 välillä. Sen jälkeen myyntimäärä pysyi samalla tasolla tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle asti.

| (112) | Markkinaosuus kehittyi samalla tavalla ja lisääntyi 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuosina 2011 ja 2012 markkinaosuuteen vaikuttivat myös vaihtelut unionin kulutuksessa (ks. 91 kappale). |
| --- | --- |

(112)

Markkinaosuus kehittyi samalla tavalla ja lisääntyi 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuosina 2011 ja 2012 markkinaosuuteen vaikuttivat myös vaihtelut unionin kulutuksessa (ks. 91 kappale).

4.4.4   Kasvu

| (113) | Unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä 8 prosentilla ja markkinaosuuttaan 7 prosentilla. Samaan aikaan tuotantomäärät kasvoivat samalla tavalla. Näin ollen unionin tuotannonala pystyi hyödyntämään kasvumahdollisuuksia lisäämällä markkinaosuuttaan melko vakailla markkinoilla. |
| --- | --- |

(113)

Unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä 8 prosentilla ja markkinaosuuttaan 7 prosentilla. Samaan aikaan tuotantomäärät kasvoivat samalla tavalla. Näin ollen unionin tuotannonala pystyi hyödyntämään kasvumahdollisuuksia lisäämällä markkinaosuuttaan melko vakailla markkinoilla.

4.4.5   Työllisyys ja tuottavuus

| (114) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä (indeksi) | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) — indeksi | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(114)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä (indeksi)

100

101

105

106

Tuottavuus (tonnia/työntekijä) — indeksi

100

105

102

101

Lähde: Kyselyvastaukset

| (115) | Työllisyys kehittyi suotuisasti tarkastelujaksolla ja kasvoi 6 prosenttia. Samaan aikaan tuottavuus työntekijää kohti pysyi lähes samana koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(115)

Työllisyys kehittyi suotuisasti tarkastelujaksolla ja kasvoi 6 prosenttia. Samaan aikaan tuottavuus työntekijää kohti pysyi lähes samana koko tarkastelujakson ajan.

4.4.6   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (116) | Havaitut polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan kuitenkin lieveni, koska sitoumus vaikutti monien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintatasoon. Muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta vahingollista vaikutusta tasoitti tullien vaikutus. Sen vuoksi voidaan päätellä, että unionin tuotannonala on toipunut kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta. |
| --- | --- |

(116)

Havaitut polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan kuitenkin lieveni, koska sitoumus vaikutti monien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintatasoon. Muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta vahingollista vaikutusta tasoitti tullien vaikutus. Sen vuoksi voidaan päätellä, että unionin tuotannonala on toipunut kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta.

4.4.7   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (117) | Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 7


  Myyntihinnat unionissa | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) (vaihteluvälit) | 1 000–1 150 | 1 050–1 200 | 1 150–1 300 | 1 150–1 300 |
| Indeksi | 100 | 103 | 113 | 115 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) (vaihteluvälit) | 750–900 | 850–1 000 | 850–1 000 | 850–1 000 |
| Indeksi | 100 | 113 | 111 | 115 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(117)

Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 7

Myyntihinnat unionissa

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) (vaihteluvälit)

1 000–1 150

1 050–1 200

1 150–1 300

1 150–1 300

Indeksi

100

103

113

115

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) (vaihteluvälit)

750–900

850–1 000

850–1 000

850–1 000

Indeksi

100

113

111

115

Lähde: Kyselyvastaukset

| (118) | Painotetut keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 13 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä, minkä jälkeen ne nousivat vielä 2 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti. |
| --- | --- |

(118)

Painotetut keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 13 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä, minkä jälkeen ne nousivat vielä 2 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti.

| (119) | Myyntihinnat kehittyivät samalla tavalla mutta noin vuoden viiveellä. Unionin tuotannonala pystyi siirtämään vuonna 2011 aiheutuneet lisäkustannukset asiakkailleen täysimääräisesti vasta vuonna 2012. Tämän seurauksena kannattavuus oli alempi vuonna 2011 (ks. 120 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(119)

Myyntihinnat kehittyivät samalla tavalla mutta noin vuoden viiveellä. Unionin tuotannonala pystyi siirtämään vuonna 2011 aiheutuneet lisäkustannukset asiakkailleen täysimääräisesti vasta vuonna 2012. Tämän seurauksena kannattavuus oli alempi vuonna 2011 (ks. 120 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

4.4.8   Työvoimakustannukset

| (120) | Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskipalkka työntekijää kohti (indeksi) | 100 | 103 | 114 | 118 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(120)

Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskipalkka työntekijää kohti (indeksi)

100

103

114

118

Lähde: Kyselyvastaukset

| (121) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat yhteensä 18 prosenttia, mikä johtui pääasiassa merkittävästä 11 prosenttiyksikön kohoamisesta vuosien 2011 ja 2012 välillä. |
| --- | --- |

(121)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat yhteensä 18 prosenttia, mikä johtui pääasiassa merkittävästä 11 prosenttiyksikön kohoamisesta vuosien 2011 ja 2012 välillä.

4.4.9   Varastot

| (122) | Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) (vaihteluväli) | 14 000–16 000 | 14 000–16 000 | 17 000–19 000 | 22 000–24 000 |
| Indeksi | 100 | 101 | 121 | 155 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(122)

Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Varastot

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia) (vaihteluväli)

14 000–16 000

14 000–16 000

17 000–19 000

22 000–24 000

Indeksi

100

101

121

155

Lähde: Kyselyvastaukset

| (123) | Unionin tuottajien loppuvarastot kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Varastojen korkeampaan tasoon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla vaikuttavat kausiluonteiset tekijät. Muina kausina loppuvarastot kirjataan joulukuun lopussa, mutta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla ne kirjataan kesäkuun lopulla juuri ennen melko suuren kysynnän kautta, joka johtuu juomien suuremmasta kysynnästä ja melko alhaisesta tuotannosta edessä olevien kesälomien vuoksi. Sen vuoksi on normaalia, että varastot ovat jonkin verran suuremmat kyseisessä vaiheessa vuotta. |
| --- | --- |

(123)

Unionin tuottajien loppuvarastot kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Varastojen korkeampaan tasoon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla vaikuttavat kausiluonteiset tekijät. Muina kausina loppuvarastot kirjataan joulukuun lopussa, mutta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla ne kirjataan kesäkuun lopulla juuri ennen melko suuren kysynnän kautta, joka johtuu juomien suuremmasta kysynnästä ja melko alhaisesta tuotannosta edessä olevien kesälomien vuoksi. Sen vuoksi on normaalia, että varastot ovat jonkin verran suuremmat kyseisessä vaiheessa vuotta.

4.4.10   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (124) | Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (vaihteluväli) | 12 %–17 % | 7 %–12 % | 12 %–17 % | 12 %–17 % |
| Indeksi | 100 | 69 | 103 | 103 |
| Kassavirta (indeksi) | 100 | 50 | 86 | 80 |
| Investoinnit (indeksi) | 100 | 162 | 123 | 106 |
| Investointien tuotto (vaihteluväli) | 30 %–40 % | 15 %-25 % | 25 %-35 % | 25 %-35 % |
| Indeksi | 100 | 59 | 93 | 90 |
| Lähde: Kyselyvastaukset |

(124)

Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (vaihteluväli)

12 %–17 %

7 %–12 %

12 %–17 %

12 %–17 %

Indeksi

100

69

103

103

Kassavirta (indeksi)

100

50

86

80

Investoinnit (indeksi)

100

162

123

106

Investointien tuotto (vaihteluväli)

30 %–40 %

15 %-25 %

25 %-35 %

25 %-35 %

Indeksi

100

59

93

90

Lähde: Kyselyvastaukset

| (125) | Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Se pysyi vakaana lähes koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonalan kannattavuus ylitti alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn tavoitevoiton koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(125)

Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Se pysyi vakaana lähes koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonalan kannattavuus ylitti alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn tavoitevoiton koko tarkastelujakson ajan.

| (126) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kyvyn rahoittaa toimintaansa itse. Se kehittyi tyydyttävästi koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(126)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kyvyn rahoittaa toimintaansa itse. Se kehittyi tyydyttävästi koko tarkastelujakson ajan.

| (127) | Investointien tuotto on voitto (prosentteina) investointien nettokirjanpitoarvosta. Sen kehitys heijasteli suureksi osaksi kannattavuuden kehitystä ja pysyi tyydyttävänä lähes koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(127)

Investointien tuotto on voitto (prosentteina) investointien nettokirjanpitoarvosta. Sen kehitys heijasteli suureksi osaksi kannattavuuden kehitystä ja pysyi tyydyttävänä lähes koko tarkastelujakson ajan.

| (128) | Yksikään unionin tuottajista ei ilmoittanut vaikeuksista pääoman hankkimisessa tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(128)

Yksikään unionin tuottajista ei ilmoittanut vaikeuksista pääoman hankkimisessa tarkastelujaksolla.

4.4.11   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (129) | Useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, työllisyys, työvoimakustannukset ja myyntihinnat, kehittyivät positiivisesti. Rahoitukseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittavat epäyhtenäisempää suuntausta, mutta absoluuttiset tasot ovat tyydyttäviä eivätkä osoita merkkejä vahingosta. |
| --- | --- |

(129)

Useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, työllisyys, työvoimakustannukset ja myyntihinnat, kehittyivät positiivisesti. Rahoitukseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittavat epäyhtenäisempää suuntausta, mutta absoluuttiset tasot ovat tyydyttäviä eivätkä osoita merkkejä vahingosta.

| (130) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta eikä sille ole aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(130)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta eikä sille ole aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

4.5   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (131) | Edellä esitetyt Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihintoja ja -määriä koskevat suuntaukset osoittavat, että vaikka kiinalaiset viejät säilyttivät merkittävän läsnäolon markkinoilla, voimassa olevat toimenpiteet (tulli ja sitoumus) johtivat hintojen kohoamiseen ja määrien vähenemiseen. Eniten tästä kehityksestä hyötyi unionin tuotannonala, koska muiden kolmansien maiden läsnäolo markkinoilla oli melko vähäistä. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että vahingon poistuminen johtuu pääasiassa voimassa olevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(131)

Edellä esitetyt Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihintoja ja -määriä koskevat suuntaukset osoittavat, että vaikka kiinalaiset viejät säilyttivät merkittävän läsnäolon markkinoilla, voimassa olevat toimenpiteet (tulli ja sitoumus) johtivat hintojen kohoamiseen ja määrien vähenemiseen. Eniten tästä kehityksestä hyötyi unionin tuotannonala, koska muiden kolmansien maiden läsnäolo markkinoilla oli melko vähäistä. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että vahingon poistuminen johtuu pääasiassa voimassa olevista toimenpiteistä.

| (132) | Kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ansiosta ne voivat lisätä vientiään erittäin nopeasti, kuten 45 kappaleessa mainittiin. Koska lisäksi EU-markkinoiden hinnat ovat useimpien kolmansien maiden markkinoita kannattavammat, on todennäköistä, että merkittäviä määriä, jotka nykyisellään viedään kyseisiin maihin, voitaisiin ohjata EU-markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(132)

Kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ansiosta ne voivat lisätä vientiään erittäin nopeasti, kuten 45 kappaleessa mainittiin. Koska lisäksi EU-markkinoiden hinnat ovat useimpien kolmansien maiden markkinoita kannattavammat, on todennäköistä, että merkittäviä määriä, jotka nykyisellään viedään kyseisiin maihin, voitaisiin ohjata EU-markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (133) | Suurilla kansainvälisillä markkinoilla, kuten Yhdysvaltojen, Brasilian, Thaimaan ja Ukrainan markkinoilla, sovelletaan lisäksi polkumyyntitulleja Kiinasta tulevaan sitruunahappoon. Sen vuoksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien on vaikeampi myydä kyseisillä markkinoilla kuin suojaamattomilla EU:n markkinoilla, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(133)

Suurilla kansainvälisillä markkinoilla, kuten Yhdysvaltojen, Brasilian, Thaimaan ja Ukrainan markkinoilla, sovelletaan lisäksi polkumyyntitulleja Kiinasta tulevaan sitruunahappoon. Sen vuoksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien on vaikeampi myydä kyseisillä markkinoilla kuin suojaamattomilla EU:n markkinoilla, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.

| (134) | Sitoumuksen ulkopuolisten kiinalaisten tuottajien hinnat alittivat lisäksi unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi (20–45 %). Samoin sitoumuksen nojalla toimivien vientiä harjoittavien tuottajien kolmansien maiden markkinoilla veloittamat hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 20–39 prosenttia. Tämä osoittaa hintatason, jolla kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti tulisivat unionin markkinoille, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. |
| --- | --- |

(134)

Sitoumuksen ulkopuolisten kiinalaisten tuottajien hinnat alittivat lisäksi unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi (20–45 %). Samoin sitoumuksen nojalla toimivien vientiä harjoittavien tuottajien kolmansien maiden markkinoilla veloittamat hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 20–39 prosenttia. Tämä osoittaa hintatason, jolla kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti tulisivat unionin markkinoille, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa.

| (135) | Kiinalaisen halvan viennin todennäköisyys ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä saa vahvistusta lukuisista polkumyyntitutkimuksista, joita on käynnissä muissa maissa Kiinasta tulevaa sitruunahappoa kohtaan (ks. 133 kappale). |
| --- | --- |

(135)

Kiinalaisen halvan viennin todennäköisyys ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä saa vahvistusta lukuisista polkumyyntitutkimuksista, joita on käynnissä muissa maissa Kiinasta tulevaa sitruunahappoa kohtaan (ks. 133 kappale).

| (136) | Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenevät lisäämään jo nyt huomattavaa markkinaosuuttaan merkittävästi hinnoilla, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat unionin tuotannonalan vahingoksi. |
| --- | --- |

(136)

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenevät lisäämään jo nyt huomattavaa markkinaosuuttaan merkittävästi hinnoilla, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat unionin tuotannonalan vahingoksi.

| (137) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät todennäköisesti alenna hintojaan tasoille, jotka vallitsevat muilla kolmansien maiden markkinoilla. Tutkimuksessa vahvistetut tosiseikat eivät kuitenkaan tue tätä väitettä. Kuten 134 kappaleessa todettiin, niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joihin sitoumuksia ei sovelleta, hinnan alittavuuden marginaalit unionin markkinoilla (20–45 %) ovat hyvin samanlaiset kuin niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joihin sitoumuksia sovelletaan, hinnan alittavuuden marginaalit kolmansien maiden markkinoilla (20–39 %). Sen vuoksi on todennäköistä, että jos toimenpiteet eivät olisi voimassa, kiinalaiset hinnat unionin markkinoilla lähestyisivät hintoja, joita kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veloittavat muualla. |
| --- | --- |

(137)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät todennäköisesti alenna hintojaan tasoille, jotka vallitsevat muilla kolmansien maiden markkinoilla. Tutkimuksessa vahvistetut tosiseikat eivät kuitenkaan tue tätä väitettä. Kuten 134 kappaleessa todettiin, niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joihin sitoumuksia ei sovelleta, hinnan alittavuuden marginaalit unionin markkinoilla (20–45 %) ovat hyvin samanlaiset kuin niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joihin sitoumuksia sovelletaan, hinnan alittavuuden marginaalit kolmansien maiden markkinoilla (20–39 %). Sen vuoksi on todennäköistä, että jos toimenpiteet eivät olisi voimassa, kiinalaiset hinnat unionin markkinoilla lähestyisivät hintoja, joita kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veloittavat muualla.

| (138) | Sen vuoksi voidaan päätellä, että vahingon toistuminen olisi todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(138)

Sen vuoksi voidaan päätellä, että vahingon toistuminen olisi todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

5.   UNIONIN ETU

| (139) | Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko Kiinasta peräisin olevan sitruunahapon tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmien perusteella unionin etujen vastaista kokonaisuudessaan. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(139)

Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko Kiinasta peräisin olevan sitruunahapon tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmien perusteella unionin etujen vastaista kokonaisuudessaan. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

5.1   Unionin tuotannonalan etu

| (140) | Molemmat unionin tuottajat, joiden osuus unionin tuotannosta yhteensä on 100 prosenttia, toimivat yhteistyössä tutkimuksessa. Unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta, kuten 130 kappaleessa todettiin. |
| --- | --- |

(140)

Molemmat unionin tuottajat, joiden osuus unionin tuotannosta yhteensä on 100 prosenttia, toimivat yhteistyössä tutkimuksessa. Unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta, kuten 130 kappaleessa todettiin.

| (141) | Voimassa olevat toimenpiteet ovat antaneet unionin tuotannonalalle mahdollisuuden toipua aiemmasta vahingosta. Samaan aikana unionin tuotannonala on osoittanut, että sen toiminta on elinkelpoista, kun siihen ei kohdistu polkumyyntituonnin aiheuttamaa epätervettä kilpailua. |
| --- | --- |

(141)

Voimassa olevat toimenpiteet ovat antaneet unionin tuotannonalalle mahdollisuuden toipua aiemmasta vahingosta. Samaan aikana unionin tuotannonala on osoittanut, että sen toiminta on elinkelpoista, kun siihen ei kohdistu polkumyyntituonnin aiheuttamaa epätervettä kilpailua.

| (142) | Toimenpiteiden poistaminen johtaisi erittäin todennäköisesti kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttamaan epäterveen kilpailun lisääntymiseen, mikä uhkaisi jäljellä olevien tuottajien toiminnan jatkumista muutoin elinkelpoisella tuotannonalalla. On muistettava, että kolme unionin tuottajaa lopetti toimintansa ennen kuin toimenpiteet Kiinasta tulevaa tuontia kohtaan otettiin käyttöön. |
| --- | --- |

(142)

Toimenpiteiden poistaminen johtaisi erittäin todennäköisesti kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttamaan epäterveen kilpailun lisääntymiseen, mikä uhkaisi jäljellä olevien tuottajien toiminnan jatkumista muutoin elinkelpoisella tuotannonalalla. On muistettava, että kolme unionin tuottajaa lopetti toimintansa ennen kuin toimenpiteet Kiinasta tulevaa tuontia kohtaan otettiin käyttöön.

| (143) | Sen vuoksi päätellään, että on unionin tuotannonalan edun mukaista pitää toimenpiteet voimassa. |
| --- | --- |

(143)

Sen vuoksi päätellään, että on unionin tuotannonalan edun mukaista pitää toimenpiteet voimassa.

5.2   Etuyhteydettömien tuojien etu

| (144) | Otantakyselyyn saatiin vastaus kuudelta etuyhteydettömältä tuojalta, kuten 13 kappaleessa todettiin. Otokseen valittiin kolme suurinta tuojaa, mutta näistä yksi ei toimittanut loppujen lopuksi merkityksellistä vastausta kyselylomakkeeseen. Lopullisessa otoksessa oli siis kaksi tuojaa. |
| --- | --- |

(144)

Otantakyselyyn saatiin vastaus kuudelta etuyhteydettömältä tuojalta, kuten 13 kappaleessa todettiin. Otokseen valittiin kolme suurinta tuojaa, mutta näistä yksi ei toimittanut loppujen lopuksi merkityksellistä vastausta kyselylomakkeeseen. Lopullisessa otoksessa oli siis kaksi tuojaa.

| (145) | Molemmat käyvät kauppaa monenlaisilla tuotteilla. Sitruunahapon merkitys niiden kokonaisliikevaihdossa vaihtelee huomattavasti. Toisen tuojan kokonaisliikevaihdosta sitruunahappo muodostaa merkityksettömän osa, kun taas toiselle tuojalle se on yksi tärkeimmistä tuotteista. |
| --- | --- |

(145)

Molemmat käyvät kauppaa monenlaisilla tuotteilla. Sitruunahapon merkitys niiden kokonaisliikevaihdossa vaihtelee huomattavasti. Toisen tuojan kokonaisliikevaihdosta sitruunahappo muodostaa merkityksettömän osa, kun taas toiselle tuojalle se on yksi tärkeimmistä tuotteista.

| (146) | Kumpikaan otokseen valituista tuojista ei vastustanut tiukasti voimassa olevia toimenpiteitä, mutta ne toivat esiin, että vähimmäistuontihinnan nykytaso on liian korkea ja johtaa unionin tuotannonalan merkittäviin voittoihin. Tämän vuoksi tuojat pyysivät vähimmäistuontihinnan alentamista. |
| --- | --- |

(146)

Kumpikaan otokseen valituista tuojista ei vastustanut tiukasti voimassa olevia toimenpiteitä, mutta ne toivat esiin, että vähimmäistuontihinnan nykytaso on liian korkea ja johtaa unionin tuotannonalan merkittäviin voittoihin. Tämän vuoksi tuojat pyysivät vähimmäistuontihinnan alentamista.

5.3   Käyttäjien etu

| (147) | Komissio sai kuusi kokonaan täytettyä vastausta käyttäjiltä, pääasiassa kemian- ja lääketeollisuudesta. Elintarvike- ja juomateollisuus on selvästi suurin sitruunahapon käyttäjä, jonka osuus kokonaiskulutuksesta on ainakin 50 prosenttia, mutta yksikään tuotannonalaa edustava käyttäjä ei toiminut täysimääräisesti yhteistyössä. |
| --- | --- |

(147)

Komissio sai kuusi kokonaan täytettyä vastausta käyttäjiltä, pääasiassa kemian- ja lääketeollisuudesta. Elintarvike- ja juomateollisuus on selvästi suurin sitruunahapon käyttäjä, jonka osuus kokonaiskulutuksesta on ainakin 50 prosenttia, mutta yksikään tuotannonalaa edustava käyttäjä ei toiminut täysimääräisesti yhteistyössä.

| (148) | Käyttäjiä huoletti toimitusvarmuus. Yhtenä ongelmana pidettiin unionin tuotannonalan kyvyttömyyttä vastata täysin unionin markkinoiden kysyntään. Voimassa olevat toimenpiteet eivät kuitenkaan estäneet kiinalaista tuontia tulemasta unionin markkinoille merkittävissä määrin, ja sillä voidaan täyttää markkinoiden kysynnän se osa, mitä unionin tuotannonala ei pysty täyttämään. |
| --- | --- |

(148)

Käyttäjiä huoletti toimitusvarmuus. Yhtenä ongelmana pidettiin unionin tuotannonalan kyvyttömyyttä vastata täysin unionin markkinoiden kysyntään. Voimassa olevat toimenpiteet eivät kuitenkaan estäneet kiinalaista tuontia tulemasta unionin markkinoille merkittävissä määrin, ja sillä voidaan täyttää markkinoiden kysynnän se osa, mitä unionin tuotannonala ei pysty täyttämään.

| (149) | Käyttäjien suuri osa, kuten elintarvike- ja juomateollisuus ja lääketeollisuus, tarvitsee sitruunahappoa vain minimaalisesti tuotteitaan varten. Niiden mukaan sitruunahappoa ei ole helppo korvata, minkä vuoksi toimitusvarmuus on usein tärkeämpää kuin hinta. Toimenpiteiden taloudellinen vaikutus näihin käyttäjiin on merkityksetön, koska sitruunahapon osuus niiden kustannusrakenteessa on erittäin vähäinen. |
| --- | --- |

(149)

Käyttäjien suuri osa, kuten elintarvike- ja juomateollisuus ja lääketeollisuus, tarvitsee sitruunahappoa vain minimaalisesti tuotteitaan varten. Niiden mukaan sitruunahappoa ei ole helppo korvata, minkä vuoksi toimitusvarmuus on usein tärkeämpää kuin hinta. Toimenpiteiden taloudellinen vaikutus näihin käyttäjiin on merkityksetön, koska sitruunahapon osuus niiden kustannusrakenteessa on erittäin vähäinen.

| (150) | Kemikaaleja tuottaville käyttäjille, joiden osuus EU:n kokonaiskulutuksesta on noin 25 prosenttia, sitruunahappo on hieman tärkeämpi, ja sen osuus raaka-ainekustannuksista on noin 5 prosenttia. Ne katsoivat, että polkumyyntitoimenpiteitä ei pitäisi pitää voimassa. Jotkin käyttäjät toivat myös esiin EU:n tuottajien hyvän taloudellisen tilanteen. Toimenpiteiden vaikutus näihin käyttäjiin on merkittävämpi kuin elintarvike- ja juomateollisuuteen ja lääketeollisuuteen. Kemikaaleja tuottavien yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamat tiedot joka tapauksessa osoittavat, että ne onnistuivat saamaan terveen voiton voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Tämän vuoksi toimenpiteiden vaikutusta näihin käyttäjiin pidetään vähäisenä. |
| --- | --- |

(150)

Kemikaaleja tuottaville käyttäjille, joiden osuus EU:n kokonaiskulutuksesta on noin 25 prosenttia, sitruunahappo on hieman tärkeämpi, ja sen osuus raaka-ainekustannuksista on noin 5 prosenttia. Ne katsoivat, että polkumyyntitoimenpiteitä ei pitäisi pitää voimassa. Jotkin käyttäjät toivat myös esiin EU:n tuottajien hyvän taloudellisen tilanteen. Toimenpiteiden vaikutus näihin käyttäjiin on merkittävämpi kuin elintarvike- ja juomateollisuuteen ja lääketeollisuuteen. Kemikaaleja tuottavien yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamat tiedot joka tapauksessa osoittavat, että ne onnistuivat saamaan terveen voiton voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Tämän vuoksi toimenpiteiden vaikutusta näihin käyttäjiin pidetään vähäisenä.

| (151) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet pesuainemarkkinoilla väittivät, että tietyissä tuotteissa sitruunahapon osuus kustannuksista on suurempi kuin edellä mainittu keskimääräinen 5 prosenttia. Nämä osapuolet eivät kuitenkaan toimittaneet mitään näyttöä siitä, että erityisesti pesuaineteollisuuden keskimääräiset kustannukset eroaisivat yleisesti kemianteollisuudelle vahvistetusta 5 prosentista. Sen vuoksi katsotaan, että yleisesti kemianteollisuutta koskevat päätelmät ovat sovellettavissa myös pesuaineteollisuuteen. |
| --- | --- |

(151)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet pesuainemarkkinoilla väittivät, että tietyissä tuotteissa sitruunahapon osuus kustannuksista on suurempi kuin edellä mainittu keskimääräinen 5 prosenttia. Nämä osapuolet eivät kuitenkaan toimittaneet mitään näyttöä siitä, että erityisesti pesuaineteollisuuden keskimääräiset kustannukset eroaisivat yleisesti kemianteollisuudelle vahvistetusta 5 prosentista. Sen vuoksi katsotaan, että yleisesti kemianteollisuutta koskevat päätelmät ovat sovellettavissa myös pesuaineteollisuuteen.

| (152) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät vielä, että tuleva fosfaattikielto konetiskiaineissa johtaa sitruunahapon kulutuksen kasvuun unionissa vuodesta 2017 lähtien. On selvää, että fosfaatit on kyseiseen ajankohtaan mennessä korvattava muilla aineilla, mutta ei ole vielä selvää, korvataanko ne sitruunahapolla vai muilla aineilla. Osapuolet eivät myöskään toimittaneet mitään tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä muutoksen vaikutuksista. |
| --- | --- |

(152)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät vielä, että tuleva fosfaattikielto konetiskiaineissa johtaa sitruunahapon kulutuksen kasvuun unionissa vuodesta 2017 lähtien. On selvää, että fosfaatit on kyseiseen ajankohtaan mennessä korvattava muilla aineilla, mutta ei ole vielä selvää, korvataanko ne sitruunahapolla vai muilla aineilla. Osapuolet eivät myöskään toimittaneet mitään tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä muutoksen vaikutuksista.

| (153) | Voimassa olevien toimenpiteiden positiiviset vaikutukset unionin tuotannonalaan ovat selvästi suuremmat kuin niiden vähäiset tai mitättömät negatiiviset vaikutukset käyttäjiin. |
| --- | --- |

(153)

Voimassa olevien toimenpiteiden positiiviset vaikutukset unionin tuotannonalaan ovat selvästi suuremmat kuin niiden vähäiset tai mitättömät negatiiviset vaikutukset käyttäjiin.

5.4   Hankintalähteet unionin markkinoilla

| (154) | Asianomaiset osapuolet valittivat väitetystä kilpailun puutteesta unionin markkinoilla. Unionissa tosiaan on vain kaksi tuottajaa. Voidakseen täyttää EU:n käyttäjien tarpeet unionin markkinat tarvitsevat tuontia, joka pääasiallisesti tulee Kiinasta. |
| --- | --- |

(154)

Asianomaiset osapuolet valittivat väitetystä kilpailun puutteesta unionin markkinoilla. Unionissa tosiaan on vain kaksi tuottajaa. Voidakseen täyttää EU:n käyttäjien tarpeet unionin markkinat tarvitsevat tuontia, joka pääasiallisesti tulee Kiinasta.

| (155) | Se seikka, että unionissa on vain kaksi tuottajaa, on kuitenkin seurausta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntikäytännöistä, jotka johtivat nyt tarkastelussa oleviin toimenpiteisiin. Vuonna 2004 alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujakson alussa unionissa oli vielä viisi tuottajaa, jotka kilpailivat Kiinasta polkumyynnillä tulevan massiivisen tuonnin kanssa. Myöhemmin (vuosina 2004–2007) kun unioniin tuli Kiinasta suuria määriä tuontia erittäin halvoin polkumyyntihinnoin, kolmen unionin tuottajan oli jätettävä markkinat, mikä johti markkinoiden nykyiseen duopolistiseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(155)

Se seikka, että unionissa on vain kaksi tuottajaa, on kuitenkin seurausta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntikäytännöistä, jotka johtivat nyt tarkastelussa oleviin toimenpiteisiin. Vuonna 2004 alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujakson alussa unionissa oli vielä viisi tuottajaa, jotka kilpailivat Kiinasta polkumyynnillä tulevan massiivisen tuonnin kanssa. Myöhemmin (vuosina 2004–2007) kun unioniin tuli Kiinasta suuria määriä tuontia erittäin halvoin polkumyyntihinnoin, kolmen unionin tuottajan oli jätettävä markkinat, mikä johti markkinoiden nykyiseen duopolistiseen tilanteeseen.

| (156) | Voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen oli mahdollista pysäyttää unionin tuottajien lukumäärän laskeva suuntaus. Jos kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille annetaan mahdollisuus aloittaa polkumyynti uudelleen rajoittamattomasti, unionin tuotannonalalle aiheutuu jälleen vahinkoa ja se menettää markkinaosuutta Kiinasta tulevalle tuonnille. |
| --- | --- |

(156)

Voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen oli mahdollista pysäyttää unionin tuottajien lukumäärän laskeva suuntaus. Jos kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille annetaan mahdollisuus aloittaa polkumyynti uudelleen rajoittamattomasti, unionin tuotannonalalle aiheutuu jälleen vahinkoa ja se menettää markkinaosuutta Kiinasta tulevalle tuonnille.

| (157) | Unionin tuottajilla ei ole kapasiteettia täyttää täysin unionin markkinoiden kysyntää (ks. 107 kappale). Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta Kiinasta tuli tuontia unionin markkinoille merkittäviä määriä, ja sen markkinaosuus oli 35–45 prosenttia koko tarkastelujakson ajan (ks. 93 kappale). |
| --- | --- |

(157)

Unionin tuottajilla ei ole kapasiteettia täyttää täysin unionin markkinoiden kysyntää (ks. 107 kappale). Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta Kiinasta tuli tuontia unionin markkinoille merkittäviä määriä, ja sen markkinaosuus oli 35–45 prosenttia koko tarkastelujakson ajan (ks. 93 kappale).

| (158) | Ilman toimenpiteitä kahden vielä toimivan EU:n tuottajan täytyy myös ehkä lopettaa toimintansa EU:n markkinoilla. Tällöin EU:n käyttäjät tulisivat vieläkin riippuvaisemmiksi yhdestä tuontilähteestä, Kiinasta, mikä ei olisi unionin edun mukaista, kun otetaan huomioon edellä mainittu toimitusvarmuus. |
| --- | --- |

(158)

Ilman toimenpiteitä kahden vielä toimivan EU:n tuottajan täytyy myös ehkä lopettaa toimintansa EU:n markkinoilla. Tällöin EU:n käyttäjät tulisivat vieläkin riippuvaisemmiksi yhdestä tuontilähteestä, Kiinasta, mikä ei olisi unionin edun mukaista, kun otetaan huomioon edellä mainittu toimitusvarmuus.

5.5   Unionin etua koskevat päätelmät

| (159) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Kiinasta tulevan sitruunahapon tuonnissa. |
| --- | --- |

(159)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Kiinasta tulevan sitruunahapon tuonnissa.

6.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

6.1   Välivaiheen tarkastelu, joka rajoittuu vahinkoon

| (160) | Useimmat yhteistyössä toimineista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ovat osallisina 2 kappaleessa tarkoitetuissa sitoumuksissa. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa on tullut esiin (ks. 41 kappale), että niiden EU:hun suuntautuvan viennin hinnat määräytyivät hintasitoumuksilla, joissa asetetaan vähimmäistuontihinnat. Sen vuoksi näiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoja ei pidetty riittävän luotettavina, jotta niiden perusteella olisi voitu analysoida polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä tämän tutkimuksen erityisolosuhteissa. Näitä vientihintoja ei myöskään voida pitää luotettavana indikaattorina, jonka perusteella voitaisiin tehdä luotettavia ja merkityksellisiä hinnan alittavuutta koskevia laskelmia (ks. 100 kappale). Samasta syystä nämä hinnat eivät ole riittävän luotettavia, jotta niiden perusteella voitaisiin laskea uusi vahingon korjaava taso. |
| --- | --- |

(160)

Useimmat yhteistyössä toimineista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ovat osallisina 2 kappaleessa tarkoitetuissa sitoumuksissa. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa on tullut esiin (ks. 41 kappale), että niiden EU:hun suuntautuvan viennin hinnat määräytyivät hintasitoumuksilla, joissa asetetaan vähimmäistuontihinnat. Sen vuoksi näiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoja ei pidetty riittävän luotettavina, jotta niiden perusteella olisi voitu analysoida polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä tämän tutkimuksen erityisolosuhteissa. Näitä vientihintoja ei myöskään voida pitää luotettavana indikaattorina, jonka perusteella voitaisiin tehdä luotettavia ja merkityksellisiä hinnan alittavuutta koskevia laskelmia (ks. 100 kappale). Samasta syystä nämä hinnat eivät ole riittävän luotettavia, jotta niiden perusteella voitaisiin laskea uusi vahingon korjaava taso.

| (161) | Sitoumuksen ulkopuolisen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan eli Laiwun osalta sitoumus ei vaikuttanut vientihintoihin, minkä vuoksi niitä voitiin käyttää uuden vahingon korjaavan tason vahvistamiseen. |
| --- | --- |

(161)

Sitoumuksen ulkopuolisen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan eli Laiwun osalta sitoumus ei vaikuttanut vientihintoihin, minkä vuoksi niitä voitiin käyttää uuden vahingon korjaavan tason vahvistamiseen.

6.2   Vahingon korjaava taso

| (162) | Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin tullin määrän, joka tarvitaan, että voidaan välttää unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistuminen. |
| --- | --- |

(162)

Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin tullin määrän, joka tarvitaan, että voidaan välttää unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistuminen.

| (163) | Vahinko ei toistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Alkuperäisessä tutkimuksessa tätä varten määritetty voittomarginaali oli 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(163)

Vahinko ei toistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Alkuperäisessä tutkimuksessa tätä varten määritetty voittomarginaali oli 6 prosenttia.

| (164) | Tällä perusteella komissio laski unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan vähentämällä unionin myyntihinnoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti saadun voittomarginaalin ja korvaamalla sen edellä mainitulla 6 prosentin voittomarginaalilla. |
| --- | --- |

(164)

Tällä perusteella komissio laski unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan vähentämällä unionin myyntihinnoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti saadun voittomarginaalin ja korvaamalla sen edellä mainitulla 6 prosentin voittomarginaalilla.

| (165) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että 6 prosentin voittomarginaali (ennen veroja) on liian alhainen, koska merkittävän veroprosentin vuoksi verojen jälkeinen voitto ei tarjoa tarvittavia resursseja. |
| --- | --- |

(165)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että 6 prosentin voittomarginaali (ennen veroja) on liian alhainen, koska merkittävän veroprosentin vuoksi verojen jälkeinen voitto ei tarjoa tarvittavia resursseja.

| (166) | Vahingon korjaavan tason vahvistamiseen käytetty voittomarginaali osoittaa voittomarginaalin, joka olisi saatu ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Asianomainen osapuoli ei esittänyt mitään seikkoja, jotka olisivat osoittaneet, että 6 prosentin voittomarginaali, joka on alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu unionin tuotannonalan ilman polkumyyntituontia saama tosiasiallinen voittomarginaali, ei ole asianmukainen. |
| --- | --- |

(166)

Vahingon korjaavan tason vahvistamiseen käytetty voittomarginaali osoittaa voittomarginaalin, joka olisi saatu ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Asianomainen osapuoli ei esittänyt mitään seikkoja, jotka olisivat osoittaneet, että 6 prosentin voittomarginaali, joka on alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu unionin tuotannonalan ilman polkumyyntituontia saama tosiasiallinen voittomarginaali, ei ole asianmukainen.

| (167) | Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä Laiwun painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(167)

Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä Laiwun painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

6.3   Lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet

| (168) | Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd -yrityksen osalta olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa perussopimuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaalia ja polkumyyntimarginaalia. Tullin määrä olisi asetettava polkumyynnin ja vahingon korjaavista tasoista alemman suuruiseksi. |
| --- | --- |

(168)

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd -yrityksen osalta olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa perussopimuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaalia ja polkumyyntimarginaalia. Tullin määrä olisi asetettava polkumyynnin ja vahingon korjaavista tasoista alemman suuruiseksi.

| (169) | Edellä esitetyn perusteella lopullisen polkumyyntitullin määrä on CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraava:








  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahingon korjaava taso | Lopullinen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. | 37,8 % | 15,3 % | 15,3 % |

(169)

Edellä esitetyn perusteella lopullisen polkumyyntitullin määrä on CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraava:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahingon korjaava taso

Lopullinen polkumyyntitulli

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.

37,8 %

15,3 %

15,3 %

| (170) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan sitruunahapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet koostuvat siis erisuuruisista arvotulleista ja sitoumuksista tiettyjen yritysten osalta. |
| --- | --- |

(170)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan sitruunahapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet koostuvat siis erisuuruisista arvotulleista ja sitoumuksista tiettyjen yritysten osalta.

| (171) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin kyseessä olevan tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(171)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin kyseessä olevan tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (172) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista nimen tai osoitteen muutoksen johdosta. Pyyntö on osoitettava komissiolle (12). Pyynnön on sisällettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, jotka osoittavat, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyödyntää tullia, jota siihen sovelletaan. Jos yrityksen nimen tai osoitteen muutos ei vaikuta sen oikeuteen hyödyntää tullia, jota siihen sovelletaan, ilmoitus nimen tai osoitteen muutoksesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(172)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista nimen tai osoitteen muutoksen johdosta. Pyyntö on osoitettava komissiolle (12). Pyynnön on sisällettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, jotka osoittavat, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyödyntää tullia, jota siihen sovelletaan. Jos yrityksen nimen tai osoitteen muutos ei vaikuta sen oikeuteen hyödyntää tullia, jota siihen sovelletaan, ilmoitus nimen tai osoitteen muutoksesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (173) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoitti komissiolle muutoksesta osoitteessaan. Toinen näistä ilmoitti komissiolle myös muutoksesta nimessään. Nämä muutokset eivät vaikuta niiden toimintaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(173)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoitti komissiolle muutoksesta osoitteessaan. Toinen näistä ilmoitti komissiolle myös muutoksesta nimessään. Nämä muutokset eivät vaikuta niiden toimintaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.

| (174) | Toinen vientiä harjoittava tuottaja ei ole enää oikeutettu yksilölliseen tulliin, koska se on lopettanut toimintansa. |
| --- | --- |

(174)

Toinen vientiä harjoittava tuottaja ei ole enää oikeutettu yksilölliseen tulliin, koska se on lopettanut toimintansa.

| (175) | Edellä 173 ja 174 kappaleessa esitetyt tiedot julkaistiin, eikä niistä saatu mitään huomautuksia. |
| --- | --- |

(175)

Edellä 173 ja 174 kappaleessa esitetyt tiedot julkaistiin, eikä niistä saatu mitään huomautuksia.

7.   TOIMENPITEIDEN MUOTO

| (176) | Tarkastellessaan toimenpiteiden muotoa komissio tutki sitoumusten vähimmäistuontihinnan rakennetta. Se tutki erityisesti indeksointimekanismia. |
| --- | --- |

(176)

Tarkastellessaan toimenpiteiden muotoa komissio tutki sitoumusten vähimmäistuontihinnan rakennetta. Se tutki erityisesti indeksointimekanismia.

| (177) | Vähimmäistuontihinnan indeksoinnin perustana käytettiin alun perin Yhdysvaltojen maissinhintojen vaihtelua. Kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön, sitoumuksia tarjonneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät löytäneet julkista lähdettä maissin hinnoista EU:ssa. Nyt tällainen lähde on käytettävissä, ja sitä pidetään soveltuvampana, kun otetaan huomioon, että vähimmäistuontihinta perustuu hintaan, joka ei aiheuta vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(177)

Vähimmäistuontihinnan indeksoinnin perustana käytettiin alun perin Yhdysvaltojen maissinhintojen vaihtelua. Kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön, sitoumuksia tarjonneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät löytäneet julkista lähdettä maissin hinnoista EU:ssa. Nyt tällainen lähde on käytettävissä, ja sitä pidetään soveltuvampana, kun otetaan huomioon, että vähimmäistuontihinta perustuu hintaan, joka ei aiheuta vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (178) | Komissio tarkasteli myös indeksointimuuttujaa, joka koskee raaka-aineen kulutusta sitruunahapon tonnia kohti, ja katsoi sen olevan oikea. |
| --- | --- |

(178)

Komissio tarkasteli myös indeksointimuuttujaa, joka koskee raaka-aineen kulutusta sitruunahapon tonnia kohti, ja katsoi sen olevan oikea.

| (179) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että edellä kuvatun vähimmäistuontihinnan indeksoinnin sijaan olisi käytettävä kiinteää pohjahintaa tai maissin lisäksi muiden raaka-aineiden hintoihin perustuvaa indeksointia, koska kaikki unionin tuottajat eivät käytä maissia raaka-aineena sitruunahapon tuotannossa. Kun kuitenkin otetaan huomioon sitruunahapon tuotantokustannusten ja hintojen merkittävät vaihtelut, kiinteä pohjahinta vanhenee nopeasti, ja siitä tulee kohtuuttoman korkea tai matala. Ei myöskään pidetä asianmukaisena kohtuullisen vakaahintaisen raaka-aineen indeksointia, kun sitruunahapon hinnat vaihtelevat merkittävästi eikä luotettavia julkisia lähteitä ole. |
| --- | --- |

(179)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että edellä kuvatun vähimmäistuontihinnan indeksoinnin sijaan olisi käytettävä kiinteää pohjahintaa tai maissin lisäksi muiden raaka-aineiden hintoihin perustuvaa indeksointia, koska kaikki unionin tuottajat eivät käytä maissia raaka-aineena sitruunahapon tuotannossa. Kun kuitenkin otetaan huomioon sitruunahapon tuotantokustannusten ja hintojen merkittävät vaihtelut, kiinteä pohjahinta vanhenee nopeasti, ja siitä tulee kohtuuttoman korkea tai matala. Ei myöskään pidetä asianmukaisena kohtuullisen vakaahintaisen raaka-aineen indeksointia, kun sitruunahapon hinnat vaihtelevat merkittävästi eikä luotettavia julkisia lähteitä ole.

| (180) | Sen vuoksi katsotaan, että kiinteä pohjahinta tai eri raaka-aineisiin perustuva indeksointi ei olisi sen kohtuullisempi kuin maissin hintoihin perustuva indeksointi. Koska maissi ei ole kaikkien unionin tuottajien perusraaka-aine, katsottiin kuitenkin, että on asianmukaista tarkistaa raaka-aineen kulutusta koskevaa indeksimuuttujaa, jotta saadaan tuotua paremmin esiin unionin tuotannonalan maissin painotettu keskimääräinen kulutus ja vahinkoa aiheuttamattoman hinnan kehitys koko unionin tuotannonalan osalta. |
| --- | --- |

(180)

Sen vuoksi katsotaan, että kiinteä pohjahinta tai eri raaka-aineisiin perustuva indeksointi ei olisi sen kohtuullisempi kuin maissin hintoihin perustuva indeksointi. Koska maissi ei ole kaikkien unionin tuottajien perusraaka-aine, katsottiin kuitenkin, että on asianmukaista tarkistaa raaka-aineen kulutusta koskevaa indeksimuuttujaa, jotta saadaan tuotua paremmin esiin unionin tuotannonalan maissin painotettu keskimääräinen kulutus ja vahinkoa aiheuttamattoman hinnan kehitys koko unionin tuotannonalan osalta.

| (181) | Komissio vahvisti vahinkoon rajoittuvassa osittaisessa välivaiheen tarkastelussa unionin tuotannonalan osalta uuden vahinkoa aiheuttamattoman hinnan. Tällä perusteella vähimmäistuontihintaa olisi tarkistettava ja päivitettävä, jotta sitoumukset voidaan pitää voimassa. |
| --- | --- |

(181)

Komissio vahvisti vahinkoon rajoittuvassa osittaisessa välivaiheen tarkastelussa unionin tuotannonalan osalta uuden vahinkoa aiheuttamattoman hinnan. Tällä perusteella vähimmäistuontihintaa olisi tarkistettava ja päivitettävä, jotta sitoumukset voidaan pitää voimassa.

| (182) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen viisi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan luettuna vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, joiden osalta on tällä hetkellä voimassa sitoumuksia, tarjosi yhdessä kiinalaisen kauppakamarin (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters; ks. 2 ja 3 kappale) kanssa uusia hyväksyttävissä olevia hintasitoumuksia. |
| --- | --- |

(182)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen viisi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan luettuna vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, joiden osalta on tällä hetkellä voimassa sitoumuksia, tarjosi yhdessä kiinalaisen kauppakamarin (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters; ks. 2 ja 3 kappale) kanssa uusia hyväksyttävissä olevia hintasitoumuksia.

| (183) | Komissio hyväksyi päätöksellä (EU) 2015/87 (13) nämä uudet sitoumustarjoukset, jotka korvaavat nyt voimassa olevat sitoumukset. Uudet sitoumustarjoukset poistavat polkumyynnin vahingolliset vaikutukset ja pienentävät riittävästi toimenpiteiden kiertämisen riskiä. |
| --- | --- |

(183)

Komissio hyväksyi päätöksellä (EU) 2015/87 (13) nämä uudet sitoumustarjoukset, jotka korvaavat nyt voimassa olevat sitoumukset. Uudet sitoumustarjoukset poistavat polkumyynnin vahingolliset vaikutukset ja pienentävät riittävästi toimenpiteiden kiertämisen riskiä.

| (184) | Jotta komissio ja tulliviranomaiset voisivat seurata tehokkaammin, että yritykset noudattavat sitoumuksia, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle tulliviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että






  i) | esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä luetellut tiedot ja siinä säädetyn ilmoituksen; |
| --- | --- | --- |

(184)

Jotta komissio ja tulliviranomaiset voisivat seurata tehokkaammin, että yritykset noudattavat sitoumuksia, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle tulliviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että

i)

esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä luetellut tiedot ja siinä säädetyn ilmoituksen;

| ii) | mainitut yritykset ovat valmistaneet tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; sekä |
| --- | --- |

ii)

mainitut yritykset ovat valmistaneet tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; sekä

| iii) | tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. |
| --- | --- |

iii)

tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta.

Jos edellä esitetyt edellytykset eivät täyty, asianmukainen polkumyyntitulli syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.

| (185) | Jos komissio peruuttaa sitoumuksen hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan mukaisesti rikkomuksen seurauksena viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaa, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä. |
| --- | --- |

(185)

Jos komissio peruuttaa sitoumuksen hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan mukaisesti rikkomuksen seurauksena viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaa, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.

| (186) | Tuojien pitäisi olla tietoisia siitä, että tullivelka voi syntyä tavanomaisen kaupallisen riskin tavoin vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, kuten 184 ja 185 kappaleessa kuvataan, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti. |
| --- | --- |

(186)

Tuojien pitäisi olla tietoisia siitä, että tullivelka voi syntyä tavanomaisen kaupallisen riskin tavoin vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, kuten 184 ja 185 kappaleessa kuvataan, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti.

| (187) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(187)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 (Taric-koodi 2918150010) kuuluvan sitruunahapon ja trinatriumsitraattidihydraatin tuonnissa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd — No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Kiina | 35,7 | A874 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd — No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Kiina | 15,3 | A880 |
| RZBC Co., Ltd — No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kiina | 36,8 | A876 |
| RZBC (Juxian) Co., Ltd — No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kiina | 36,8 | A877 |
| TTCA Co., Ltd — West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Kiina | 42,7 | A878 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd — No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Kiina | 33,8 | A882 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd — No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Kiina | 32,6 | A879 |
| Kaikki muut yritykset | 42,7 | A999 |

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd — No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Kiina

35,7

A874

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd — No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Kiina

15,3

A880

RZBC Co., Ltd — No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kiina

36,8

A876

RZBC (Juxian) Co., Ltd — No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kiina

36,8

A877

TTCA Co., Ltd — West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Kiina

42,7

A878

Weifang Ensign Industry Co., Ltd — No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Kiina

33,8

A882

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd — No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Kiina

32,6

A879

Kaikki muut yritykset

42,7

A999

3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista polkumyyntitullia ei kanneta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tuontituotteista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitetut tuontituotteet, joita koskevan kauppalaskun ovat laatineet komission hyväksymän sitoumuksen antaneet, päätöksessä (EU) 2015/87 luetellut yritykset, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetusta polkumyyntitullista seuraavin ehdoin:

| a) | nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; ja |
| --- | --- |

a)

nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; ja

| b) | tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä säädetyn ilmoituksen; ja |
| --- | --- |

b)

tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä säädetyn ilmoituksen; ja

| c) | tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat täsmälleen sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta. |
| --- | --- |

c)

tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat täsmälleen sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta.

2.   Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä,

| a) | kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty; tai |
| --- | --- |

a)

kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty; tai

| b) | kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän asetuksen (EY) N:o 1225/2009 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseinen sitoumuslasku ei ole pätevä. |
| --- | --- |

b)

kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän asetuksen (EY) N:o 1225/2009 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseinen sitoumuslasku ei ole pätevä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EYVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 323, 3.12.2008, s. 1.

2

(3)  EUVL L 323, 3.12.2008, s. 62.

3

(4)  EUVL L 244, 8.9.2012, s. 27.

4

(5)  EUVL C 60, 1.3.2013, s. 9.

5

(6)  EUVL C 351, 30.11.2013, s. 27.

6

(7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm.

7

(8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx

8

(9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx. Lainaus perustuu raportista julkisesti saatavilla olevaan osaan.

9

(10)  Ks. komission asetuksen (EY) N:o 488/2008 johdanto-osan 61 kappale (EUVL L 143, 3.6.2008, s. 13).

10

(11)  EUVL C 351, 30.11.2013, s. 27.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgium.

12

(13)  Katso tämän virallisen lehden sivu 75.

13

---

LIITE

Yrityksen myydessä hintasitoumuksen mukaisesti tavaraa Euroopan unioniin kauppalaskussa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

| 1. | Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU” |
| --- | --- |

1.

Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU”

| 2. | Kauppalaskun antaneen yrityksen nimi. |
| --- | --- |

2.

Kauppalaskun antaneen yrityksen nimi.

| 3. | Kauppalaskun numero. |
| --- | --- |

3.

Kauppalaskun numero.

| 4. | Kauppalaskun päivämäärä. |
| --- | --- |

4.

Kauppalaskun päivämäärä.

| 5. | Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan Euroopan unionin rajalla. |
| --- | --- |

5.

Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan Euroopan unionin rajalla.

| 6. | Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan






  — | sitoumusta varten käytetty tuotekoodi (PCN), |
| --- | --- | --- |

6.

Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan

—

sitoumusta varten käytetty tuotekoodi (PCN),

| — | selkokielinen kuvaus asianomaista PCN-tuotekoodia vastaavista tuotteista, |
| --- | --- |

—

selkokielinen kuvaus asianomaista PCN-tuotekoodia vastaavista tuotteista,

| — | yrityksen käyttämä tuotekoodi |
| --- | --- |

—

yrityksen käyttämä tuotekoodi

| — | Taric-koodi, |
| --- | --- |

—

Taric-koodi,

| — | määrä (tonneina). |
| --- | --- |

—

määrä (tonneina).

| 7. | Myyntiehdot, joista ilmenee:






  — | hinta tonnilta, |
| --- | --- | --- |

7.

Myyntiehdot, joista ilmenee:

—

hinta tonnilta,

| — | sovellettavat maksuehdot |
| --- | --- |

—

sovellettavat maksuehdot

| — | sovellettavat toimitusehdot |
| --- | --- |

—

sovellettavat toimitusehdot

| — | kaikki alennukset ja hyvitykset. |
| --- | --- |

—

kaikki alennukset ja hyvitykset.

| 8. | Sen Euroopan unionissa tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun. |
| --- | --- |

8.

Sen Euroopan unionissa tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun.

| 9. | Yrityksen työntekijä, joka on antanut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus:
  ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä kauppalaskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti suoraan Euroopan unioniin vietäviksi tapahtuu [YRITYKSEN NIMI] tarjoaman ja Euroopan komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/87 hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

9.

Yrityksen työntekijä, joka on antanut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus:

”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä kauppalaskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti suoraan Euroopan unioniin vietäviksi tapahtuu [YRITYKSEN NIMI] tarjoaman ja Euroopan komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/87 hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/31

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/83,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2015,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen annetulla asetuksella (EY) N:o 1187/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen annetulla asetuksella (EY) N:o 1187/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa.

| (2) | Toimenpiteet toteutettiin 39,7 prosentin arvotullina, lukuun ottamatta yrityksiä Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd (33,8 %) ja Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd (36,5 %). |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteet toteutettiin 39,7 prosentin arvotullina, lukuun ottamatta yrityksiä Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd (33,8 %) ja Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd (36,5 %).

2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (3) | Nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. |
| --- | --- |

(3)

Nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.

| (4) | Pyynnön esitti Ajinomoto Foods Europe SAS -niminen yritys, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka on mononatriumglutamaatin ainoa tuottaja unionissa, ja edustaa näin ollen 100 prosenttia mononatriumglutamaatin kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnön esitti Ajinomoto Foods Europe SAS -niminen yritys, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka on mononatriumglutamaatin ainoa tuottaja unionissa, ja edustaa näin ollen 100 prosenttia mononatriumglutamaatin kokonaistuotannosta unionissa.

| (5) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

3.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (6) | Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 29 päivänä marraskuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(6)

Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 29 päivänä marraskuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4.   Rinnakkainen polkumyyntitutkimus

| (7) | Komissio ilmoitti samana päivänä panevansa vireille perusasetuksen 5 artiklan mukaisen rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen (5), joka koskee mononatriumglutamaatin tuontia Indonesiasta unioniin. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti samana päivänä panevansa vireille perusasetuksen 5 artiklan mukaisen rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen (5), joka koskee mononatriumglutamaatin tuontia Indonesiasta unioniin.

| (8) | Kyseisen tutkimuksen perusteella komissio otti asetuksella (EU) N:o 904/2014 (6) elokuussa 2014 käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa, jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’. Väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön kuuden kuukauden ajanjaksoksi. |
| --- | --- |

(8)

Kyseisen tutkimuksen perusteella komissio otti asetuksella (EU) N:o 904/2014 (6) elokuussa 2014 käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa, jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’. Väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön kuuden kuukauden ajanjaksoksi.

| (9) | Näillä kahdella rinnakkaisella tutkimuksella oli sama (tarkastelua koskeva) tutkimusajanjakso ja sama tarkastelujakso, jotka määritetään 10 kappaleessa. |
| --- | --- |

(9)

Näillä kahdella rinnakkaisella tutkimuksella oli sama (tarkastelua koskeva) tutkimusajanjakso ja sama tarkastelujakso, jotka määritetään 10 kappaleessa.

5.   Tutkimus

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen kattamat ajanjaksot

| (10) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä huhtikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’ (7). |
| --- | --- |

(10)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä huhtikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’ (7).

Tutkimuksen osapuolet ja otanta

| (11) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille.

| (12) | Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(12)

Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (13) | Koska kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Koska kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (14) | Pystyäkseen päättämään Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskevan otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan niitä koskevan edustavan otoksen komissio pyysi kyseisiä osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Koska vain kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti komissiolle pyydetyt tiedot, otantaa ei pidetty tarpeellisena. |
| --- | --- |

(14)

Pystyäkseen päättämään Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskevan otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan niitä koskevan edustavan otoksen komissio pyysi kyseisiä osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Koska vain kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti komissiolle pyydetyt tiedot, otantaa ei pidetty tarpeellisena.

| (15) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa esitetyt tiedot. |
| --- | --- |

(15)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa esitetyt tiedot.

| (16) | Vastaus saatiin 14 etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan tuonut mononatriumglutamaattia Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi otanta ei ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(16)

Vastaus saatiin 14 etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan tuonut mononatriumglutamaattia Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi otanta ei ollut tarpeen.

Kyselylomakkeet ja tarkastaminen

| (17) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(17)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista.

| (18) | Kyselylomakkeet lähetettiin niille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka ilmoittautuivat otantaa koskevassa menettelyssä, unionin ainoalle tuottajalle ja 33 tiedossa olevalle unionin käyttäjälle. |
| --- | --- |

(18)

Kyselylomakkeet lähetettiin niille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka ilmoittautuivat otantaa koskevassa menettelyssä, unionin ainoalle tuottajalle ja 33 tiedossa olevalle unionin käyttäjälle.

| (19) | Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin ainoalta unionin tuottajalta, yhdeltä kauppiaalta ja viideltä käyttäjältä. Kumpikaan kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(19)

Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin ainoalta unionin tuottajalta, yhdeltä kauppiaalta ja viideltä käyttäjältä. Kumpikaan kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen.

| (20) | Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
  Unionin tuottaja






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Ranska |
| --- | --- | --- |

(20)

Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottaja

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Ranska

Käyttäjät

| — | AkzoNobel, Amersfoort, Alankomaat |
| --- | --- |

—

AkzoNobel, Amersfoort, Alankomaat

| — | Unilever, Rotterdam, Alankomaat. |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Alankomaat.

Ilmoittaminen osapuolille

| (21) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli pidetään voimassa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolten huomautukset otettiin huomioon niiltä osin kuin se oli tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

(21)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli pidetään voimassa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolten huomautukset otettiin huomioon niiltä osin kuin se oli tarkoituksenmukaista.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (22) | Tämän tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta peräisin oleva mononatriumglutamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Mononatriumglutamaatti on elintarvikelisäaine, ja sitä käytetään pääasiassa arominvahventeena keitoissa, liemissä, liha- ja kalaruoissa, maustesekoituksissa ja valmisruoissa. Mononatriumglutamaattia käytetään myös kemianteollisuudessa muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineissa. Sitä tuotetaan erikokoisina valkoisina hajuttomina kiteinä. Mononatriumglutamaattia on saatavilla erikokoisissa pakkauksissa 0,5 gramman kuluttajapakkauksista 1 000 kilogramman suurpakkauksiin. Pienempiä pakkauskokoja myydään vähittäiskaupassa yksityisille kuluttajille, ja yli 20 kilogramman pakkaukset on tarkoitettu teolliseen käyttöön. Lisäksi tarjolla on eri puhtausasteita. Pakkauskoosta ja puhtausasteesta riippumatta mononatriumglutamaatin ominaisuudet pysyvät kuitenkin samoina. |
| --- | --- |

(22)

Tämän tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta peräisin oleva mononatriumglutamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Mononatriumglutamaatti on elintarvikelisäaine, ja sitä käytetään pääasiassa arominvahventeena keitoissa, liemissä, liha- ja kalaruoissa, maustesekoituksissa ja valmisruoissa. Mononatriumglutamaattia käytetään myös kemianteollisuudessa muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineissa. Sitä tuotetaan erikokoisina valkoisina hajuttomina kiteinä. Mononatriumglutamaattia on saatavilla erikokoisissa pakkauksissa 0,5 gramman kuluttajapakkauksista 1 000 kilogramman suurpakkauksiin. Pienempiä pakkauskokoja myydään vähittäiskaupassa yksityisille kuluttajille, ja yli 20 kilogramman pakkaukset on tarkoitettu teolliseen käyttöön. Lisäksi tarjolla on eri puhtausasteita. Pakkauskoosta ja puhtausasteesta riippumatta mononatriumglutamaatin ominaisuudet pysyvät kuitenkin samoina.

| (23) | Mononatriumglutamaattia valmistetaan pääasiassa eri lähteistä saatavien sokerien (maissitärkkelys, tapiokatärkkelys, sokerisiirappi, ruokosokerimelassi ja sokerijuurikasmelassi) käymisen kautta. |
| --- | --- |

(23)

Mononatriumglutamaattia valmistetaan pääasiassa eri lähteistä saatavien sokerien (maissitärkkelys, tapiokatärkkelys, sokerisiirappi, ruokosokerimelassi ja sokerijuurikasmelassi) käymisen kautta.

| (24) | Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamalla ja myymällä mononatriumglutamaatilla ja kahdessa mahdollisessa vertailumaassa eli Thaimaassa ja Indonesiassa tuotetulla ja niiden kotimarkkinoilla myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(24)

Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamalla ja myymällä mononatriumglutamaatilla ja kahdessa mahdollisessa vertailumaassa eli Thaimaassa ja Indonesiassa tuotetulla ja niiden kotimarkkinoilla myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset.

| (25) | Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(25)

Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Alustavat huomautukset

| (26) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(26)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

| (27) | Vaikka kyselylomakkeet lähetettiin niille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka olivat ilmoittautuneet otantaa koskevassa menettelyssä (ks. 18 ja 19 kappale), kumpikaan ei toimittanut vastausta eikä kumpikaan siten toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Sen vuoksi hyödynnettiin käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Vaikka kyselylomakkeet lähetettiin niille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka olivat ilmoittautuneet otantaa koskevassa menettelyssä (ks. 18 ja 19 kappale), kumpikaan ei toimittanut vastausta eikä kumpikaan siten toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Sen vuoksi hyödynnettiin käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (28) | Kiinan viranomaisille ja yhteistyöstä kieltäytyneille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisesta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(28)

Kiinan viranomaisille ja yhteistyöstä kieltäytyneille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisesta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty.

| (29) | Tästä syystä jäljempänä esitetyt polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella ja etenkin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjen ja Eurostatilta ja Kiinan vientitietokannasta saatujen tilastotietojen perusteella. |
| --- | --- |

(29)

Tästä syystä jäljempänä esitetyt polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella ja etenkin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjen ja Eurostatilta ja Kiinan vientitietokannasta saatujen tilastotietojen perusteella.

2.   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

a)   Vertailumaa

| (30) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Tätä varten oli valittava markkinataloutta toteuttava kolmas maa, jäljempänä ’vertailumaa’. |
| --- | --- |

(30)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Tätä varten oli valittava markkinataloutta toteuttava kolmas maa, jäljempänä ’vertailumaa’.

| (31) | Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa käyttää Thaimaata tai Indonesiaa mahdollisena vertailumaana ja pyysi osapuolia esittämään huomautuksia. Alkuperäisessä tutkimuksessa (8) vertailumaana käytettiin Thaimaata. Tässä tutkimuksessa vertailumaaksi ehdotettiin Indonesiaa, koska samana päivänä kuin tämä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tutkimus pantiin vireille myös rinnakkainen, Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuontia unioniin koskeva polkumyyntitutkimus (9) (ks. 7 kappale). Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Thaimaa ei soveltunut vertailumaaksi, koska yhteistyössä toimiva thaimaalainen tuottaja kuului samaan ryhmään kuin pyynnön esittäjä. Lisäksi väitettiin, että Thaimaan markkinoilla ei ole tarpeeksi kilpailua ja että Thaimaan kotimarkkinoiden myynti oli pääasiassa vähittäismyyntiin tarkoitettujen pienten pakkauskokojen myyntiä, kun taas Kiinasta unioniin tulevan tuonnin sanottiin muodostuvan teollisuuskäyttöön tarkoitetuista suurpakkauksista tai irtotavarasta. |
| --- | --- |

(31)

Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa käyttää Thaimaata tai Indonesiaa mahdollisena vertailumaana ja pyysi osapuolia esittämään huomautuksia. Alkuperäisessä tutkimuksessa (8) vertailumaana käytettiin Thaimaata. Tässä tutkimuksessa vertailumaaksi ehdotettiin Indonesiaa, koska samana päivänä kuin tämä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tutkimus pantiin vireille myös rinnakkainen, Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuontia unioniin koskeva polkumyyntitutkimus (9) (ks. 7 kappale). Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Thaimaa ei soveltunut vertailumaaksi, koska yhteistyössä toimiva thaimaalainen tuottaja kuului samaan ryhmään kuin pyynnön esittäjä. Lisäksi väitettiin, että Thaimaan markkinoilla ei ole tarpeeksi kilpailua ja että Thaimaan kotimarkkinoiden myynti oli pääasiassa vähittäismyyntiin tarkoitettujen pienten pakkauskokojen myyntiä, kun taas Kiinasta unioniin tulevan tuonnin sanottiin muodostuvan teollisuuskäyttöön tarkoitetuista suurpakkauksista tai irtotavarasta.

| (32) | Komissio pyysi useampaa kuin viittä tiedossa olevaa thaimaalaista samankaltaisen tuotteen tuottajaa antamaan tietoja. Vain yksi thaimaalainen tuottaja ilmoittautui ja toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen. Kyseinen tuottaja kuului samaan yritysryhmään kuin pyynnön esittäjä. Päinvastoin kuin mitä eräs asianomainen osapuoli väitti, kuuluminen pyynnön esittäjän kanssa samaan yritysryhmään ei automaattisesti tarkoita sitä, että normaaliarvo ei ole luotettava. Kyseinen asianomainen osapuoli ei selittänyt, millä tavalla mainittu liikesuhde voisi vaikuttaa Thaimaan kotimarkkinoiden normaaliarvoon. Väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(32)

Komissio pyysi useampaa kuin viittä tiedossa olevaa thaimaalaista samankaltaisen tuotteen tuottajaa antamaan tietoja. Vain yksi thaimaalainen tuottaja ilmoittautui ja toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen. Kyseinen tuottaja kuului samaan yritysryhmään kuin pyynnön esittäjä. Päinvastoin kuin mitä eräs asianomainen osapuoli väitti, kuuluminen pyynnön esittäjän kanssa samaan yritysryhmään ei automaattisesti tarkoita sitä, että normaaliarvo ei ole luotettava. Kyseinen asianomainen osapuoli ei selittänyt, millä tavalla mainittu liikesuhde voisi vaikuttaa Thaimaan kotimarkkinoiden normaaliarvoon. Väite olisi näin ollen hylättävä.

| (33) | Kuten 24 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Thaimaan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat tekniset, fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottamalla ja unioniin viemällä tuotteella. Myös tuotantoprosessit olivat Kiinassa samanlaiset kuin Thaimaan markkinoilla. Lisäksi kilpailu on Thaimaassa huomattava, sillä siellä on useita kotimaisia tuottajia ja tuontia muista kolmansista maista, myös Kiinasta. Päinvastoin kuin väitettiin, tutkimus niin ikään osoitti, että Thaimaan kotimarkkinoiden myynti muodostui sekä tukkueristä että vähittäismyynnistä. Sen vuoksi väite, jonka mukaan Thaimaa ei soveltuisi vertailumaaksi edellä esitetyistä syistä, olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(33)

Kuten 24 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Thaimaan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat tekniset, fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottamalla ja unioniin viemällä tuotteella. Myös tuotantoprosessit olivat Kiinassa samanlaiset kuin Thaimaan markkinoilla. Lisäksi kilpailu on Thaimaassa huomattava, sillä siellä on useita kotimaisia tuottajia ja tuontia muista kolmansista maista, myös Kiinasta. Päinvastoin kuin väitettiin, tutkimus niin ikään osoitti, että Thaimaan kotimarkkinoiden myynti muodostui sekä tukkueristä että vähittäismyynnistä. Sen vuoksi väite, jonka mukaan Thaimaa ei soveltuisi vertailumaaksi edellä esitetyistä syistä, olisi hylättävä.

| (34) | Indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat suostuivat siihen, että niitä koskevia, 7 kappaleessa mainitussa rinnakkaisessa tutkimuksessa toimitettuja tietoja käytetään tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Kuten 24 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Indonesian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat tekniset, fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottamalla ja unioniin viemällä tuotteella. Käytettävissä olevien tietojen perusteella myös tuotantoprosessit olivat Kiinassa samanlaiset kuin Indonesian markkinoilla. Lisäksi kilpailu on Indonesiassa huomattava, sillä siellä on useita kotimaisia tuottajia ja tuontia muista kolmansista maista, myös Kiinasta. Tutkimus niin ikään osoitti, että Indonesian kotimarkkinoiden myynti muodostui sekä tukku- että vähittäismyynnistä. |
| --- | --- |

(34)

Indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat suostuivat siihen, että niitä koskevia, 7 kappaleessa mainitussa rinnakkaisessa tutkimuksessa toimitettuja tietoja käytetään tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Kuten 24 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Indonesian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat tekniset, fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottamalla ja unioniin viemällä tuotteella. Käytettävissä olevien tietojen perusteella myös tuotantoprosessit olivat Kiinassa samanlaiset kuin Indonesian markkinoilla. Lisäksi kilpailu on Indonesiassa huomattava, sillä siellä on useita kotimaisia tuottajia ja tuontia muista kolmansista maista, myös Kiinasta. Tutkimus niin ikään osoitti, että Indonesian kotimarkkinoiden myynti muodostui sekä tukku- että vähittäismyynnistä.

| (35) | Edellä esitetyn perusteella todetaan, että sekä Thaimaa että Indonesia olisivat sopiva valinta vertailumaaksi. Koska rinnakkaisen tutkimuksen kohteena olevaa Indonesiaa koskevien käytettävissä olevien tietojen taso oli huomattavasti parempi kuin ainoaa thaimaalaista yhteistyössä toiminutta tuottajaa koskevien tietojen taso, komissio katsoi perustellummaksi valita vertailumaaksi Indonesian perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Edellä esitetyn perusteella todetaan, että sekä Thaimaa että Indonesia olisivat sopiva valinta vertailumaaksi. Koska rinnakkaisen tutkimuksen kohteena olevaa Indonesiaa koskevien käytettävissä olevien tietojen taso oli huomattavasti parempi kuin ainoaa thaimaalaista yhteistyössä toiminutta tuottajaa koskevien tietojen taso, komissio katsoi perustellummaksi valita vertailumaaksi Indonesian perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

b)   Normaaliarvo

| (36) | Yhteistyössä toimineilta indonesialaisilta tuottajilta saatuja tietoja käytettiin perustana määritettäessä normaaliarvoa Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille. |
| --- | --- |

(36)

Yhteistyössä toimineilta indonesialaisilta tuottajilta saatuja tietoja käytettiin perustana määritettäessä normaaliarvoa Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille.

| (37) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki ensin, oliko kunkin indonesialaisen yhteistyössä toimineen tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kotimarkkinamyynnin katsotaan olevan edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kunkin indonesialaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olleen edustavaa. Lisäksi selvitettiin, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(37)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki ensin, oliko kunkin indonesialaisen yhteistyössä toimineen tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kotimarkkinamyynnin katsotaan olevan edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kunkin indonesialaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olleen edustavaa. Lisäksi selvitettiin, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.

| (38) | Todettiin, että kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, joten normaaliarvo laskettiin tosiasiallisen kotimarkkinahinnan perusteella, joka taas laskettiin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(38)

Todettiin, että kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, joten normaaliarvo laskettiin tosiasiallisen kotimarkkinahinnan perusteella, joka taas laskettiin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

c)   Vientihinta

| (39) | Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinta oli laskettava perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(39)

Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinta oli laskettava perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (40) | Näin olleen vientihinta määritettiin Eurostatin tilastojen perusteella painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(40)

Näin olleen vientihinta määritettiin Eurostatin tilastojen perusteella painotettuna keskiarvona.

d)   Vertailu ja oikaisut

| (41) | Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja vientihintaa hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin rahti- ja kuljetuskustannusten osalta ottaen huomioon indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvoon rinnakkaisessa tutkimuksessa tehdyt oikaisut (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41 kappale). |
| --- | --- |

(41)

Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja vientihintaa hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin rahti- ja kuljetuskustannusten osalta ottaen huomioon indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvoon rinnakkaisessa tutkimuksessa tehdyt oikaisut (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41 kappale).

| (42) | Lisäksi yksi asianomainen osapuoli väitti, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat hyötyvät kustannuseduista thaimaalaisiin tuottajiin nähden siltä osin kuin on kyse tuotantoprosessista (vertikaalinen integraatio), raaka-ainehintojen kehityksestä ja energian kulutuksesta. Koska vertailumaana käytettiin Indonesiaa, väite ei ollut olennainen. Kuten 34 kappaleessa todetaan, mononatriumglutamaatin tuotantoprosessit olivat Kiinassa ja Indonesiassa samanlaiset. On syytä huomata, että kaikki mononatriumglutamaatin tuottajat ympäri maailmaa käyttävät samoja tuotantomenetelmiä. Mononatriumglutamaattia valmistetaan eri lähteistä saatavien sokerien (maissitärkkelys, tapiokatärkkelys, sokerisiirappi, ruokosokerimelassi ja sokerijuurikasmelassi) käymisen kautta. |
| --- | --- |

(42)

Lisäksi yksi asianomainen osapuoli väitti, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat hyötyvät kustannuseduista thaimaalaisiin tuottajiin nähden siltä osin kuin on kyse tuotantoprosessista (vertikaalinen integraatio), raaka-ainehintojen kehityksestä ja energian kulutuksesta. Koska vertailumaana käytettiin Indonesiaa, väite ei ollut olennainen. Kuten 34 kappaleessa todetaan, mononatriumglutamaatin tuotantoprosessit olivat Kiinassa ja Indonesiassa samanlaiset. On syytä huomata, että kaikki mononatriumglutamaatin tuottajat ympäri maailmaa käyttävät samoja tuotantomenetelmiä. Mononatriumglutamaattia valmistetaan eri lähteistä saatavien sokerien (maissitärkkelys, tapiokatärkkelys, sokerisiirappi, ruokosokerimelassi ja sokerijuurikasmelassi) käymisen kautta.

e)   Polkumyyntimarginaali

| (43) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tuonti Kiinasta tapahtui pääasiassa tukkuerinä, kun taas Thaimaan kotimarkkinamyynti tapahtui pääasiassa vähittäismyyntiin. Sen vuoksi väitettiin, että polkumyyntimarginaali olisi laskettava ainoastaan tukkuerien perusteella. Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, Kiinan vientimyynnin myyntiolosuhteista, kaupan tasosta tai pakkauksista ei ollut käytettävissä tietoja. |
| --- | --- |

(43)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tuonti Kiinasta tapahtui pääasiassa tukkuerinä, kun taas Thaimaan kotimarkkinamyynti tapahtui pääasiassa vähittäismyyntiin. Sen vuoksi väitettiin, että polkumyyntimarginaali olisi laskettava ainoastaan tukkuerien perusteella. Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, Kiinan vientimyynnin myyntiolosuhteista, kaupan tasosta tai pakkauksista ei ollut käytettävissä tietoja.

| (44) | Väite ei ollut kuitenkaan olennainen, koska vertailumaana käytettiin Indonesiaa. Joka tapauksessa riippumatta siitä, oliko mukana vähittäismyyntiä vai ei, vertailun tuloksena oli kaikissa tapauksissa huomattavat polkumyyntimarginaalit (ks. 47 kappale). |
| --- | --- |

(44)

Väite ei ollut kuitenkaan olennainen, koska vertailumaana käytettiin Indonesiaa. Joka tapauksessa riippumatta siitä, oliko mukana vähittäismyyntiä vai ei, vertailun tuloksena oli kaikissa tapauksissa huomattavat polkumyyntimarginaalit (ks. 47 kappale).

| (45) | Komissio laski lisäksi polkumyyntimarginaalit vertailumaalle määritettyjen normaaliarvojen perusteella. Vertailun mukaan polkumyyntimarginaalit olivat huomattavat (ks. 47 kappale). |
| --- | --- |

(45)

Komissio laski lisäksi polkumyyntimarginaalit vertailumaalle määritettyjen normaaliarvojen perusteella. Vertailun mukaan polkumyyntimarginaalit olivat huomattavat (ks. 47 kappale).

| (46) | Komissio vertasi keskenään painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. Koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinasta tuotuja tuotelajeja ei voitu määrittää. Sen vuoksi vertailu tuotelajeittain ei ollut mahdollinen. Sen sijaan vertailu oli tehtävä vientihintaa koskevien tilastotietojen perusteella, kuten 39 ja 40 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(46)

Komissio vertasi keskenään painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. Koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinasta tuotuja tuotelajeja ei voitu määrittää. Sen vuoksi vertailu tuotelajeittain ei ollut mahdollinen. Sen sijaan vertailu oli tehtävä vientihintaa koskevien tilastotietojen perusteella, kuten 39 ja 40 kappaleessa selitetään.

| (47) | Tämän perusteella painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla oli kaikissa tapauksissa 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(47)

Tämän perusteella painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla oli kaikissa tapauksissa 25 prosenttia.

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

a)   Alustava huomio

| (48) | Sen lisäksi, että selvitettiin polkumyynnin esiintymistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tutkittiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, ja analysoitiin seuraavat tekijät: Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta tulevan tuonnin kannalta. |
| --- | --- |

(48)

Sen lisäksi, että selvitettiin polkumyynnin esiintymistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tutkittiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, ja analysoitiin seuraavat tekijät: Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta tulevan tuonnin kannalta.

b)   Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat

| (49) | Käytössä olevista toimenpiteistä huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 65 prosenttia ja markkinaosuus vastaavasti 68 prosenttia, kuten 81 kappaleessa todetaan. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivatkin suhteellisesti, absoluuttisesti ne pysyivät alhaisella tasolla koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(49)

Käytössä olevista toimenpiteistä huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 65 prosenttia ja markkinaosuus vastaavasti 68 prosenttia, kuten 81 kappaleessa todetaan. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivatkin suhteellisesti, absoluuttisesti ne pysyivät alhaisella tasolla koko tarkastelujakson ajan.

| (50) | Koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tuontihinnat määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. Kiinan keskimääräinen tuontihinta laski aina tilikaudesta 2010/2011 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle asti eli kaiken kaikkiaan 20 prosenttia tarkastelujaksolla (ks. 84 kappale), ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuonnin katsottiin tapahtuneen polkumyynnillä. Lisäksi todettiin, että hinnat alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin yli 10 prosenttia, jos polkumyyntitullia ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

(50)

Koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tuontihinnat määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. Kiinan keskimääräinen tuontihinta laski aina tilikaudesta 2010/2011 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle asti eli kaiken kaikkiaan 20 prosenttia tarkastelujaksolla (ks. 84 kappale), ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuonnin katsottiin tapahtuneen polkumyynnillä. Lisäksi todettiin, että hinnat alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin yli 10 prosenttia, jos polkumyyntitullia ei oteta huomioon.

c)   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (51) | Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti määritettiin pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella. Koska tiedot eivät olleet julkisesti saatavilla, komissio ristiintarkasti ne muiden, julkisista lähteistä saatavien tietojen kanssa, mukaan lukien asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuihin tietoihin sisältyvät lehtiartikkelit. Niiden mukaan Kiina on maailman suurin mononatriumglutamaatin tuottajamaa, jonka vuosikapasiteetti ja vuosituotanto kasvoivat tarkastelujaksolla. Vuonna 2012 mononatriumglutamaatin tuotantokapasiteetti alueella oli 3,5–4 miljoonaa tonnia, kun taas itse tuotanto kyseisellä alueella oli 2,5–3 miljoonaa tonnia. Näin ollen alueella oli 600 000–900 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia vuonna 2012. |
| --- | --- |

(51)

Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti määritettiin pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella. Koska tiedot eivät olleet julkisesti saatavilla, komissio ristiintarkasti ne muiden, julkisista lähteistä saatavien tietojen kanssa, mukaan lukien asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuihin tietoihin sisältyvät lehtiartikkelit. Niiden mukaan Kiina on maailman suurin mononatriumglutamaatin tuottajamaa, jonka vuosikapasiteetti ja vuosituotanto kasvoivat tarkastelujaksolla. Vuonna 2012 mononatriumglutamaatin tuotantokapasiteetti alueella oli 3,5–4 miljoonaa tonnia, kun taas itse tuotanto kyseisellä alueella oli 2,5–3 miljoonaa tonnia. Näin ollen alueella oli 600 000–900 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia vuonna 2012.

| (52) | Saman lähteen mukaan mononatriumglutamaatin tuotantokapasiteetti ja tuotanto Kiinassa vielä kasvaa vuoteen 2017 asti, koska sen kysyntä Kiinassa on kasvussa. |
| --- | --- |

(52)

Saman lähteen mukaan mononatriumglutamaatin tuotantokapasiteetti ja tuotanto Kiinassa vielä kasvaa vuoteen 2017 asti, koska sen kysyntä Kiinassa on kasvussa.

| (53) | Vuonna 2011 Kiinan hallitus käynnisti teollisuus- ja tietotekniikkaministeriönsä (MIIT) välityksellä yleisen hankkeen vanhentuneen ja tehottoman laitosteknologian poistamiseksi; hanke koskee 19 keskeistä Kiinan teollisuuden alaa, mukaan lukien mononatriumglutamaatin tuotanto. Tämän seurauksena mononatriumglutamaatin tuottajien määrä Kiinassa on vähentynyt huomattavasti. Tällä perusteella yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinan kapasiteetti ei ole todennäköisesti lisääntynyt. Pyyntöön sisältyvien tietojen ja lehtiartikkeleiden pohjalta tutkimuksessa todettiin, että suuremmat yritykset ovat lisänneet kapasiteettiaan. Tästä syystä mononatriumglutamaatin kokonaistuotantokapasiteetti Kiinassa on lisääntynyt, ja kyseisen osapuolen väite olisi siksi hylättävä. |
| --- | --- |

(53)

Vuonna 2011 Kiinan hallitus käynnisti teollisuus- ja tietotekniikkaministeriönsä (MIIT) välityksellä yleisen hankkeen vanhentuneen ja tehottoman laitosteknologian poistamiseksi; hanke koskee 19 keskeistä Kiinan teollisuuden alaa, mukaan lukien mononatriumglutamaatin tuotanto. Tämän seurauksena mononatriumglutamaatin tuottajien määrä Kiinassa on vähentynyt huomattavasti. Tällä perusteella yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinan kapasiteetti ei ole todennäköisesti lisääntynyt. Pyyntöön sisältyvien tietojen ja lehtiartikkeleiden pohjalta tutkimuksessa todettiin, että suuremmat yritykset ovat lisänneet kapasiteettiaan. Tästä syystä mononatriumglutamaatin kokonaistuotantokapasiteetti Kiinassa on lisääntynyt, ja kyseisen osapuolen väite olisi siksi hylättävä.

| (54) | Lisäksi pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella mononatriumglutamaatin varastot ovat viime vuosina koko ajan kasvaneet Kiinassa ja olivat kaksi kertaa niin suuret kuin unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että koska väitettyä suurta varastoa koskevia tietoja ei ole esitetty ei-luottamuksellisissa asiakirjoissa, asianomaiset osapuolet eivät voi tarkistaa niitä, minkä vuoksi niitä ei pitäisi ottaa huomioon. Niin ikään väitettiin, että varastojen suuri koko vaikuttaa epätodennäköiseltä, koska kapasiteetti on vähentynyt Kiinan hallituksen toimien johdosta. Tältä osin olisi huomattava, että asianomainen osapuoli ei esittänyt näyttöä väitteen tueksi. Kuten edellä 27 kappaleessa jo todettiin, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Sen vuoksi oli hyödynnettävä käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Perusasetuksen 19 artiklan 3 kohdan nojalla komissio voi jättää ottamatta huomioon luottamuksellisina toimitetut tiedot, jos niistä ei ole toimitettu tarkoituksenmukaista ei-luottamuksellista yhteenvetoa, mutta yhteenvedon toimittamatta jättäminen ei kuitenkaan johda luottamuksellisten tietojen automaattiseen hylkäämiseen. Vaikka kaikkia pyyntöön sisältyviä kohtia ei voitukaan ristiintarkistaa, mukaan lukien Kiinan varastoja koskevat tiedot, tässä tapauksessa toimitettujen tietojen katsottiin kuitenkin olevan kohtuullisia ja oikeita, koska ne olivat samassa linjassa pyynnön esittäjän toimittamien sellaisten tietojen kanssa, jotka voitiin ristiintarkistaa. Vaikka Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti lisääntyi (ks. 51 kappale), ylimääräiset varastot eivät olleet ainoa tekijä, jonka perusteella pääteltiin, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Komissio myös mahdollisuuksien mukaan vertasi tietoja muihin käytettävissä oleviin lähteisiin, kuten lehtiartikkeleihin, ja käytti tietoja ainoastaan silloin, kun se uskoi niiden olevan kohtuullisia ja riittävän luotettavia. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(54)

Lisäksi pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella mononatriumglutamaatin varastot ovat viime vuosina koko ajan kasvaneet Kiinassa ja olivat kaksi kertaa niin suuret kuin unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että koska väitettyä suurta varastoa koskevia tietoja ei ole esitetty ei-luottamuksellisissa asiakirjoissa, asianomaiset osapuolet eivät voi tarkistaa niitä, minkä vuoksi niitä ei pitäisi ottaa huomioon. Niin ikään väitettiin, että varastojen suuri koko vaikuttaa epätodennäköiseltä, koska kapasiteetti on vähentynyt Kiinan hallituksen toimien johdosta. Tältä osin olisi huomattava, että asianomainen osapuoli ei esittänyt näyttöä väitteen tueksi. Kuten edellä 27 kappaleessa jo todettiin, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Sen vuoksi oli hyödynnettävä käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Perusasetuksen 19 artiklan 3 kohdan nojalla komissio voi jättää ottamatta huomioon luottamuksellisina toimitetut tiedot, jos niistä ei ole toimitettu tarkoituksenmukaista ei-luottamuksellista yhteenvetoa, mutta yhteenvedon toimittamatta jättäminen ei kuitenkaan johda luottamuksellisten tietojen automaattiseen hylkäämiseen. Vaikka kaikkia pyyntöön sisältyviä kohtia ei voitukaan ristiintarkistaa, mukaan lukien Kiinan varastoja koskevat tiedot, tässä tapauksessa toimitettujen tietojen katsottiin kuitenkin olevan kohtuullisia ja oikeita, koska ne olivat samassa linjassa pyynnön esittäjän toimittamien sellaisten tietojen kanssa, jotka voitiin ristiintarkistaa. Vaikka Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti lisääntyi (ks. 51 kappale), ylimääräiset varastot eivät olleet ainoa tekijä, jonka perusteella pääteltiin, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Komissio myös mahdollisuuksien mukaan vertasi tietoja muihin käytettävissä oleviin lähteisiin, kuten lehtiartikkeleihin, ja käytti tietoja ainoastaan silloin, kun se uskoi niiden olevan kohtuullisia ja riittävän luotettavia. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.

| (55) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli väitti, että komission havainnot eivät perustuneet tosiasioihin, kuten WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen (10) 11 artiklan 3 kohdassa edellytetään, vaan pelkkiin oletuksiin. Kyseinen osapuoli toisti väitettyä kapasiteetin pienenemistä ja Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia koskevat väitteensä. |
| --- | --- |

(55)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli väitti, että komission havainnot eivät perustuneet tosiasioihin, kuten WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen (10) 11 artiklan 3 kohdassa edellytetään, vaan pelkkiin oletuksiin. Kyseinen osapuoli toisti väitettyä kapasiteetin pienenemistä ja Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia koskevat väitteensä.

| (56) | Kuten 27 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, ja siksi komission oli tehtävä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Edellä 29 ja 51 kappaleessa todetaan lisäksi, että pääasiassa käytettiin pyynnön esittäjän pyynnön yhteydessä toimittamia tietoja, jotka ristiintarkastettiin aina, kun se oli mahdollista. Koska kyseiset tiedot olivat ainoat käytettävissä olevat luotettavat tiedot, väite päätelmien perustumisesta pelkkiin oletuksiin hylättiin. |
| --- | --- |

(56)

Kuten 27 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, ja siksi komission oli tehtävä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Edellä 29 ja 51 kappaleessa todetaan lisäksi, että pääasiassa käytettiin pyynnön esittäjän pyynnön yhteydessä toimittamia tietoja, jotka ristiintarkastettiin aina, kun se oli mahdollista. Koska kyseiset tiedot olivat ainoat käytettävissä olevat luotettavat tiedot, väite päätelmien perustumisesta pelkkiin oletuksiin hylättiin.

| (57) | Myös kyseisen asianomaisen osapuolen toimittamia tietoja tarkasteltiin. Kiinan käytettävissä olevan kapasiteetin ja ylimääräisen kapasiteetin osalta kyseinen asianomainen osapuoli toimitti kuitenkin ristiriitaisia tietoja. Päinvastoin kuin kyseinen osapuoli väitti, sen toimittama näyttö esimerkiksi osoittaa mononatriumglutamaatin tuotannon kapasiteetin pikemminkin kasvaneen Kiinassa kuin vähentyneen. Tämä on yhdenmukainen komission päätelmien kanssa (53 kappale). Näin ollen osapuolen väite Kiinan kokonaiskapasiteetin todennäköisestä vähenemisestä hylättiin. |
| --- | --- |

(57)

Myös kyseisen asianomaisen osapuolen toimittamia tietoja tarkasteltiin. Kiinan käytettävissä olevan kapasiteetin ja ylimääräisen kapasiteetin osalta kyseinen asianomainen osapuoli toimitti kuitenkin ristiriitaisia tietoja. Päinvastoin kuin kyseinen osapuoli väitti, sen toimittama näyttö esimerkiksi osoittaa mononatriumglutamaatin tuotannon kapasiteetin pikemminkin kasvaneen Kiinassa kuin vähentyneen. Tämä on yhdenmukainen komission päätelmien kanssa (53 kappale). Näin ollen osapuolen väite Kiinan kokonaiskapasiteetin todennäköisestä vähenemisestä hylättiin.

| (58) | Sen vuoksi päätellään, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, jonka avulla vientiä unioniin todennäköisesti lisättäisiin merkittävästi, jos toimenpiteiden annetaan raueta, kuten 61 ja 62 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(58)

Sen vuoksi päätellään, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, jonka avulla vientiä unioniin todennäköisesti lisättäisiin merkittävästi, jos toimenpiteiden annetaan raueta, kuten 61 ja 62 kappaleessa todetaan.

d)   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (59) | Käytössä olevista toimenpiteistä johtuen unionin markkinoiden osuus Kiinan viennistä oli tarkastelujaksolla vähäinen. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin markkinat eivät olisi houkuttelevat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, koska mononatriumglutamaatin kysynnän uskotaan kasvavan Aasiassa ja muissa kehittyvissä talouksissa, myös Kiinassa. Kyseinen osapuoli väitti vielä, että koska Kiinan hintataso muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä on keskimäärin korkeampi tai sama kuin unioniin suuntautuvassa viennissä, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla ei ole mitään syytä lisätä vientiä unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(59)

Käytössä olevista toimenpiteistä johtuen unionin markkinoiden osuus Kiinan viennistä oli tarkastelujaksolla vähäinen. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin markkinat eivät olisi houkuttelevat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, koska mononatriumglutamaatin kysynnän uskotaan kasvavan Aasiassa ja muissa kehittyvissä talouksissa, myös Kiinassa. Kyseinen osapuoli väitti vielä, että koska Kiinan hintataso muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä on keskimäärin korkeampi tai sama kuin unioniin suuntautuvassa viennissä, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla ei ole mitään syytä lisätä vientiä unionin markkinoille.

| (60) | Tutkimuksessa kävi kyllä ilmi, että Kiinan hinnat muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä olivat keskimäärin hiukan korkeammat kuin unioniin suuntautuvassa viennissä, mutta tämä saattaa johtua siitä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat alensivat unionin viennin hintoja käytössä olevien polkumyyntitullien vuoksi. Sen vuoksi se ei välttämättä anna viitteitä hintojen mahdollisesta tasosta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kun otetaan huomioon käytössä olevien polkumyyntitullien taso, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat sen sijaan nostaa vientihintojaan, mutta pysyä silti vielä polkumyyntitasolla ja alittaa unionin tuotannonalan myyntihinnat. |
| --- | --- |

(60)

Tutkimuksessa kävi kyllä ilmi, että Kiinan hinnat muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä olivat keskimäärin hiukan korkeammat kuin unioniin suuntautuvassa viennissä, mutta tämä saattaa johtua siitä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat alensivat unionin viennin hintoja käytössä olevien polkumyyntitullien vuoksi. Sen vuoksi se ei välttämättä anna viitteitä hintojen mahdollisesta tasosta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kun otetaan huomioon käytössä olevien polkumyyntitullien taso, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat sen sijaan nostaa vientihintojaan, mutta pysyä silti vielä polkumyyntitasolla ja alittaa unionin tuotannonalan myyntihinnat.

| (61) | Vaikka Kiinan kotimaisen kulutuksen ja Aasian ja muiden kehittyvien markkinoiden kulutuksen uskotaankin kasvavan, Kiinan ylimääräisen tuotantokapasiteetin taso antaa aihetta olettaa, että vaihtoehtoisten markkinoiden löytämiseen tätä ylimääräistä kapasiteettia varten on voimakkaat kannustimet. |
| --- | --- |

(61)

Vaikka Kiinan kotimaisen kulutuksen ja Aasian ja muiden kehittyvien markkinoiden kulutuksen uskotaankin kasvavan, Kiinan ylimääräisen tuotantokapasiteetin taso antaa aihetta olettaa, että vaihtoehtoisten markkinoiden löytämiseen tätä ylimääräistä kapasiteettia varten on voimakkaat kannustimet.

| (62) | Komissio otti huomioon myös mahdollisen toimenpiteiden käyttöönoton Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin viennissä Amerikan yhdysvaltoihin, jäljempänä ’Yhdysvallat’, niiden rinnakkaisten polkumyynnin ja tukien vastaisten tutkimusten perusteella, joita Yhdysvaltojen viranomaiset parhaillaan suorittavat Yhdysvalloissa saman tuotteen osalta. Yhdysvaltojen viranomaiset ottivatkin lopullisen polkumyyntitullin käyttöön 26 päivänä marraskuuta 2014. Neljälle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin 20,09 prosentin suuruinen yksilöllinen tulli, ja jäännöstulliksi vahvistettiin 39,03 prosenttia. Tämän seurauksena Kiinan vienti Yhdysvaltojen markkinoille todennäköisesti vähenee ja suuria määriä Kiinasta peräisin olevaa mononatriumglutamaattia suunnataan uudelleen unionin markkinoille, etenkin jos unionin toimenpiteiden annetaan raueta. Tältä osin on syytä huomata, että vuonna 2013 mononatriumglutamaattia vietiin Kiinasta Yhdysvaltoihin 26 600 tonnia, mikä vastaa merkittävää osaa unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(62)

Komissio otti huomioon myös mahdollisen toimenpiteiden käyttöönoton Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin viennissä Amerikan yhdysvaltoihin, jäljempänä ’Yhdysvallat’, niiden rinnakkaisten polkumyynnin ja tukien vastaisten tutkimusten perusteella, joita Yhdysvaltojen viranomaiset parhaillaan suorittavat Yhdysvalloissa saman tuotteen osalta. Yhdysvaltojen viranomaiset ottivatkin lopullisen polkumyyntitullin käyttöön 26 päivänä marraskuuta 2014. Neljälle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin 20,09 prosentin suuruinen yksilöllinen tulli, ja jäännöstulliksi vahvistettiin 39,03 prosenttia. Tämän seurauksena Kiinan vienti Yhdysvaltojen markkinoille todennäköisesti vähenee ja suuria määriä Kiinasta peräisin olevaa mononatriumglutamaattia suunnataan uudelleen unionin markkinoille, etenkin jos unionin toimenpiteiden annetaan raueta. Tältä osin on syytä huomata, että vuonna 2013 mononatriumglutamaattia vietiin Kiinasta Yhdysvaltoihin 26 600 tonnia, mikä vastaa merkittävää osaa unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (63) | Lisäksi sekä unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta että indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen tuontihinta unionissa, kuten rinnakkaisessa tutkimuksessa vahvistettiin (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61 ja 80 kappale), olivat korkeammat kuin Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräiset hinnat ilman polkumyyntitullia ja Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat. Koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, analyysi tehtiin käytettävissä olevien tietojen eli Kiinan vientitietokannan perusteella. Kiinalaisten viejien hinnoittelukäyttäytyminen antaa aihetta olettaa, että unionin markkinat olisivat niille houkuttelevat, jos toimenpiteiden annetaan raueta, koska ne voisivat tällöin nostaa unioniin suuntautuvan viennin hintoja. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi sekä unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta että indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen tuontihinta unionissa, kuten rinnakkaisessa tutkimuksessa vahvistettiin (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61 ja 80 kappale), olivat korkeammat kuin Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräiset hinnat ilman polkumyyntitullia ja Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat. Koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, analyysi tehtiin käytettävissä olevien tietojen eli Kiinan vientitietokannan perusteella. Kiinalaisten viejien hinnoittelukäyttäytyminen antaa aihetta olettaa, että unionin markkinat olisivat niille houkuttelevat, jos toimenpiteiden annetaan raueta, koska ne voisivat tällöin nostaa unioniin suuntautuvan viennin hintoja.

| (64) | Myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvaminen voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta osoittaa, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat edelleen kiinnostuneita unionin markkinoista. EU:n mononatriumglutamaatin markkinat ovat todettujen hintatasojen perusteella siis edelleen houkuttelevat kiinalaisten viejien kannalta. Kiinnostus todennäköisesti kasvaa, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(64)

Myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvaminen voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta osoittaa, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat edelleen kiinnostuneita unionin markkinoista. EU:n mononatriumglutamaatin markkinat ovat todettujen hintatasojen perusteella siis edelleen houkuttelevat kiinalaisten viejien kannalta. Kiinnostus todennäköisesti kasvaa, jos toimenpiteet kumotaan.

| (65) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen edellä mainittu asianomainen osapuoli toisti väitteensä, jotka koskivat Kiinan kotimarkkinoiden kasvavaa mononatriumglutamaatin kysyntää, Kiinasta unionin tulevan tuonnin vähäisiä määriä, Kiinan markkinaosuutta ja Kiinasta muihin kolmansiin maihin vietävän mononatriumglutamaatin korkeampaa hintaa verrattuna unioniin suuntautuvan viennin hintaan. Kyseinen osapuoli väitti, että näitä tekijöitä ei ollut otettu huomioon komission analyysissä. |
| --- | --- |

(65)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen edellä mainittu asianomainen osapuoli toisti väitteensä, jotka koskivat Kiinan kotimarkkinoiden kasvavaa mononatriumglutamaatin kysyntää, Kiinasta unionin tulevan tuonnin vähäisiä määriä, Kiinan markkinaosuutta ja Kiinasta muihin kolmansiin maihin vietävän mononatriumglutamaatin korkeampaa hintaa verrattuna unioniin suuntautuvan viennin hintaan. Kyseinen osapuoli väitti, että näitä tekijöitä ei ollut otettu huomioon komission analyysissä.

| (66) | Ensinnäkään ei ole perusteltua väittää, että Kiinan tuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin kehitystä, mononatriumglutamaatin kasvavaa kysyntää Kiinan kotimarkkinoilla, Kiinasta unioniin tulevan tuonnin vähäistä määrää, Kiinan markkinaosuutta (ks. 49 kappale) ja Kiinan viennin hintoja unioniin ja muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä ei olisi otettu huomioon. Näitä tekijöitä analysoitiin, kuten 49–64 kappaleesta käy ilmi, ja niitä koskevat päätelmät ilmoitettiin asianomaisille osapuolille. Toiseksi, kyseinen osapuoli ei toimittanut väitteidensä tueksi sellaista uutta näyttöä, jota komissio ei jo olisi ottanut huomioon tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(66)

Ensinnäkään ei ole perusteltua väittää, että Kiinan tuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin kehitystä, mononatriumglutamaatin kasvavaa kysyntää Kiinan kotimarkkinoilla, Kiinasta unioniin tulevan tuonnin vähäistä määrää, Kiinan markkinaosuutta (ks. 49 kappale) ja Kiinan viennin hintoja unioniin ja muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä ei olisi otettu huomioon. Näitä tekijöitä analysoitiin, kuten 49–64 kappaleesta käy ilmi, ja niitä koskevat päätelmät ilmoitettiin asianomaisille osapuolille. Toiseksi, kyseinen osapuoli ei toimittanut väitteidensä tueksi sellaista uutta näyttöä, jota komissio ei jo olisi ottanut huomioon tutkimuksen aikana.

| (67) | Lopuksi kyseinen osapuoli vastusti 62 kappaleessa esitettyä komission arviota, jonka mukaan Kiinasta tulevaa vientiä voitaisiin ohjata Yhdysvaltojen sijasta unioniin Yhdysvaltojen viranomaisten ottaessa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan mononatriumglutamaatin viennissä. |
| --- | --- |

(67)

Lopuksi kyseinen osapuoli vastusti 62 kappaleessa esitettyä komission arviota, jonka mukaan Kiinasta tulevaa vientiä voitaisiin ohjata Yhdysvaltojen sijasta unioniin Yhdysvaltojen viranomaisten ottaessa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan mononatriumglutamaatin viennissä.

| (68) | Kuten 62 kappaleessa selitetään, on huomattava, että Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan mononatriumglutamaatin viennissä käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi on todennäköistä, että Kiinasta tulevaa vientiä ohjataan unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(68)

Kuten 62 kappaleessa selitetään, on huomattava, että Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan mononatriumglutamaatin viennissä käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi on todennäköistä, että Kiinasta tulevaa vientiä ohjataan unionin markkinoille.

| (69) | Tätä koskeva asianomaisen osapuolen väite oli siksi hylättävä. |
| --- | --- |

(69)

Tätä koskeva asianomaisen osapuolen väite oli siksi hylättävä.

4.   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

| (70) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja että polkumyyntimarginaalit olivat huomattavat. Merkittävää Kiinassa olevaa käyttämätöntä kapasiteettia koskevien päätelmien perusteella ja sen perusteella, että vientiä ohjattaisiin todennäköisesti merkittävässä määrin ja polkumyyntihinnoin uudelleen unionin markkinoille, komissio katsoi, että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(70)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja että polkumyyntimarginaalit olivat huomattavat. Merkittävää Kiinassa olevaa käyttämätöntä kapasiteettia koskevien päätelmien perusteella ja sen perusteella, että vientiä ohjattaisiin todennäköisesti merkittävässä määrin ja polkumyyntihinnoin uudelleen unionin markkinoille, komissio katsoi, että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.

D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (71) | Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti yksi unionin tuottaja. Tämä tuottaja muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. |
| --- | --- |

(71)

Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti yksi unionin tuottaja. Tämä tuottaja muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

| (72) | Koska unionin tuotannonalan muodostaa yksi ainoa tuottaja, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä. |
| --- | --- |

(72)

Koska unionin tuotannonalan muodostaa yksi ainoa tuottaja, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.

E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Unionin kulutus

| (73) | Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tietojen perusteella lisäämällä unionin tuotannonalan myynnin unionin markkinoilla Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevaan tuontiin sekä rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen (ks. 7 kappale) kohteena olevien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(73)

Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tietojen perusteella lisäämällä unionin tuotannonalan myynnin unionin markkinoilla Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevaan tuontiin sekä rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen (ks. 7 kappale) kohteena olevien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella.

| (74) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Eurostatin CN-koodit kattavat tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi myös muita tuotteita, minkä vuoksi Kiinaa koskevat tuontimäärät saattavat sisältää glutamiinihapon ja sen suolat. Koska tuontitiedot saatiin Eurostatilta Taric-koodien (Euroopan unionin yhtenäistariffi) tasolla, ne kattavat kuitenkin vain tarkasteltavana olevan tuotteen, ja siksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(74)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Eurostatin CN-koodit kattavat tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi myös muita tuotteita, minkä vuoksi Kiinaa koskevat tuontimäärät saattavat sisältää glutamiinihapon ja sen suolat. Koska tuontitiedot saatiin Eurostatilta Taric-koodien (Euroopan unionin yhtenäistariffi) tasolla, ne kattavat kuitenkin vain tarkasteltavana olevan tuotteen, ja siksi väite hylättiin.

| (75) | Sama asianomainen osapuoli väitti, että kaiken Kiinassa tuotetun ja unioniin viedyn mononatriumglutamaatin puhtausaste ei täytä unionin elintarvikelisäaineita koskevia vaatimuksia, ja tiedusteli, oliko tämä otettu huomioon Kiinan tuontimäärissä. Kuten 22 kappaleessa todetaan, kaikki mononatriumglutamaatin tuotelajit puhtausasteesta riippumatta kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin, ja siksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(75)

Sama asianomainen osapuoli väitti, että kaiken Kiinassa tuotetun ja unioniin viedyn mononatriumglutamaatin puhtausaste ei täytä unionin elintarvikelisäaineita koskevia vaatimuksia, ja tiedusteli, oliko tämä otettu huomioon Kiinan tuontimäärissä. Kuten 22 kappaleessa todetaan, kaikki mononatriumglutamaatin tuotelajit puhtausasteesta riippumatta kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin, ja siksi väite hylättiin.

| (76) | Tämän perusteella unionin kulutus on kehittynyt seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (tonnia) | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi (tilikausi 2010/2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot. |

(76)

Tämän perusteella unionin kulutus on kehittynyt seuraavasti:

Taulukko 1

Unionin kulutus (tonnia)

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Indeksi (tilikausi 2010/2011 = 100)

100

87

93

98

Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.

| (77) | Unionin kulutus laski tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana ja kasvoi jälleen hieman tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus laski 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kulutuksen lasku tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana johtui lähinnä siitä, että unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla väheni, mikä puolestaan johtui tuotannon vähenemisestä samana ajanjaksona (ks. 100 kappale). Kokonaistuonti säilyi samalla tasolla samana ajanjaksona. Kulutuksen kasvu tilikaudella 2012/2013 katettiin lähes yksinomaan kokonaistuonnin kasvulla, sillä unionin tuotannonalan myynti pysyi suurin piirtein samalla tasolla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, kun unionin tuotannonalan myynti taas väheni, tuonnin määrä kasvoi huomattavasti, erityisesti Indonesiasta (ks. 88 kappale). |
| --- | --- |

(77)

Unionin kulutus laski tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana ja kasvoi jälleen hieman tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus laski 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kulutuksen lasku tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana johtui lähinnä siitä, että unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla väheni, mikä puolestaan johtui tuotannon vähenemisestä samana ajanjaksona (ks. 100 kappale). Kokonaistuonti säilyi samalla tasolla samana ajanjaksona. Kulutuksen kasvu tilikaudella 2012/2013 katettiin lähes yksinomaan kokonaistuonnin kasvulla, sillä unionin tuotannonalan myynti pysyi suurin piirtein samalla tasolla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, kun unionin tuotannonalan myynti taas väheni, tuonnin määrä kasvoi huomattavasti, erityisesti Indonesiasta (ks. 88 kappale).

| (78) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kulutuksen kehityksen kuvaus on puutteellinen, koska siinä ei otettu huomioon sitä, että mononatriumglutamaatin tuonti Vietnamista korvattiin tuonnilla Indonesiasta ja että tämän seurauksena käyttäjät eivät enää varautuneet hintojen lisäkorotuksiin vaan vähensivät varastojaan. Vaikka on totta, että mononatriumglutamaatin muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin osalta tuonti Vietnamista väheni tarkastelujaksolla ja tuonti Indonesiasta kasvoi, se ei kuitenkaan vaikuta unionin kokonaiskulutuksen kehitykseen sinänsä. Myöskään minkä tahansa muun kehityksen vaikutukset tuontivirtoihin ja talouden toimijoiden, kuten käyttäjien, mahdolliset reaktiot tällaiseen kehitykseen eivät vaikuta kulutuksen kehitykseen sinänsä. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(78)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kulutuksen kehityksen kuvaus on puutteellinen, koska siinä ei otettu huomioon sitä, että mononatriumglutamaatin tuonti Vietnamista korvattiin tuonnilla Indonesiasta ja että tämän seurauksena käyttäjät eivät enää varautuneet hintojen lisäkorotuksiin vaan vähensivät varastojaan. Vaikka on totta, että mononatriumglutamaatin muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin osalta tuonti Vietnamista väheni tarkastelujaksolla ja tuonti Indonesiasta kasvoi, se ei kuitenkaan vaikuta unionin kokonaiskulutuksen kehitykseen sinänsä. Myöskään minkä tahansa muun kehityksen vaikutukset tuontivirtoihin ja talouden toimijoiden, kuten käyttäjien, mahdolliset reaktiot tällaiseen kehitykseen eivät vaikuta kulutuksen kehitykseen sinänsä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

2.   Tuonti asianomaisesta maasta

a)   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (79) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus määritettiin Eurostatin tietojen ja rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen (ks. 7 kappale) kohteena olevien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(79)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus määritettiin Eurostatin tietojen ja rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen (ks. 7 kappale) kohteena olevien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella.

| (80) | Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä ja markkinaosuus











  Maa | | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Määrä (tonnia) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| Indeksi | 100 | 50 | 127 | 165 |
| Markkinaosuus (Indeksi) | 100 | 57 | 136 | 168 |
| Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot. |

(80)

Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 2

Tuontimäärä ja markkinaosuus

Maa

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

Määrä (tonnia)

1 518

758

1 923

2 509

Indeksi

100

50

127

165

Markkinaosuus (Indeksi)

100

57

136

168

Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.

| (81) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta kasvoi merkittävästi tilikaudella 2012/2013 ja edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan Kiinasta tuleva tuonti kasvoi 65 prosenttia tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus kehittyi samansuuntaisesti eli se pieneni ensin tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana ja kasvoi sitten merkittävästi tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti. Kaiken kaikkiaan markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 68 prosenttia. Tästä suhteellisesta kasvusta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin tuontimäärä ja markkinaosuus pysyivät absoluuttisesti ilmaistuna alhaisella tasolla tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(81)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta kasvoi merkittävästi tilikaudella 2012/2013 ja edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan Kiinasta tuleva tuonti kasvoi 65 prosenttia tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus kehittyi samansuuntaisesti eli se pieneni ensin tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana ja kasvoi sitten merkittävästi tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti. Kaiken kaikkiaan markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 68 prosenttia. Tästä suhteellisesta kasvusta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin tuontimäärä ja markkinaosuus pysyivät absoluuttisesti ilmaistuna alhaisella tasolla tarkastelujakson aikana.

b)   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (82) | Tuontihinnat määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(82)

Tuontihinnat määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.

| (83) | Seuraavassa taulukossa esitetään Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat











  Maa | | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) (11) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| Indeksi | 100 | 97 | 93 | 80 |

(83)

Seuraavassa taulukossa esitetään Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta:

Taulukko 3

Tuontihinnat

Maa

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) (11)

1 234

1 199

1 143

992

Indeksi

100

97

93

80

| (84) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat jatkuvasti tilikaudesta 2010/2011 alkaen ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; kaiken kaikkiaan hinta laski tarkastelujaksolla 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(84)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat jatkuvasti tilikaudesta 2010/2011 alkaen ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; kaiken kaikkiaan hinta laski tarkastelujaksolla 20 prosenttia.

| (85) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:






  — | etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuotannonalan painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(85)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:

—

etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuotannonalan painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| — | komission käytettävissä olevien tilastojen eli Eurostatin tilastojen perusteella määritetty painotettu keskimääräinen vientihinta, jota on oikaistu asianmukaisesti lisäämällä tullit, polkumyyntitullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset. |
| --- | --- |

—

komission käytettävissä olevien tilastojen eli Eurostatin tilastojen perusteella määritetty painotettu keskimääräinen vientihinta, jota on oikaistu asianmukaisesti lisäämällä tullit, polkumyyntitullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset.

| (86) | Vertailun tulosten perusteella Kiinasta tulevan tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja unionin markkinoilla. Kun polkumyyntitullien vaikutukset jätetään huomioimatta, alittavuuden marginaali nousee kuitenkin yli 10 prosenttiin. |
| --- | --- |

(86)

Vertailun tulosten perusteella Kiinasta tulevan tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja unionin markkinoilla. Kun polkumyyntitullien vaikutukset jätetään huomioimatta, alittavuuden marginaali nousee kuitenkin yli 10 prosenttiin.

3.   Tuonti Indonesiasta

a)   Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (87) | Komissio määritti Indonesiasta tulevan tuonnin määrän Eurostatin tietojen ja rinnakkaisen tutkimuksen (ks. 7 kappale) kohteena olevien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(87)

Komissio määritti Indonesiasta tulevan tuonnin määrän Eurostatin tietojen ja rinnakkaisen tutkimuksen (ks. 7 kappale) kohteena olevien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella.

| (88) | Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuontimäärä ja markkinaosuus











  Maa | | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesia | Määrä (tonnia) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Indeksi | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Markkinaosuus (Indeksi) | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot. |

(88)

Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Tuontimäärä ja markkinaosuus

Maa

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Indonesia

Määrä (tonnia)

8 638

9 478

18 317

24 385

Indeksi

100

110

212

282

Markkinaosuus (Indeksi)

100

126

227

287

Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.

| (89) | Indonesiasta tulevan tuonnin määrä lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Se kasvoi jatkuvasti ja merkittävästi, yhteensä 182 prosenttia, 8 638 tonnista tilikaudella 2010/2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 24 385 tonniin. |
| --- | --- |

(89)

Indonesiasta tulevan tuonnin määrä lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Se kasvoi jatkuvasti ja merkittävästi, yhteensä 182 prosenttia, 8 638 tonnista tilikaudella 2010/2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 24 385 tonniin.

| (90) | Vastaava markkinaosuus lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Se kasvoi 187 prosenttia huolimatta kulutuksen yleisestä pienenemisestä (– 2 %). |
| --- | --- |

(90)

Vastaava markkinaosuus lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Se kasvoi 187 prosenttia huolimatta kulutuksen yleisestä pienenemisestä (– 2 %).

b)   Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat

| (91) | Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen ja meneillään olevassa rinnakkaisessa tutkimuksessa (ks. 7 kappale) otokseen valittujen indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(91)

Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen ja meneillään olevassa rinnakkaisessa tutkimuksessa (ks. 7 kappale) otokseen valittujen indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella.

| (92) | Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuontihinnat











  Maa | | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesia | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Indeksi | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot. |

(92)

Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

Taulukko 5

Tuontihinnat

Maa

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Indonesia

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 266

1 279

1 226

1 162

Indeksi

100

101

97

92

Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.

| (93) | Indonesiasta tuotavan mononatriumglutamaatin keskimääräinen tuontihinta nousi hieman tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta laski tilikaudella 2012/2013 ja vielä lisää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Indonesiasta tuotavan mononatriumglutamaatin keskimääräiset tuontihinnat laskivat kaiken kaikkiaan 8 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(93)

Indonesiasta tuotavan mononatriumglutamaatin keskimääräinen tuontihinta nousi hieman tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta laski tilikaudella 2012/2013 ja vielä lisää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Indonesiasta tuotavan mononatriumglutamaatin keskimääräiset tuontihinnat laskivat kaiken kaikkiaan 8 prosenttia tarkastelujakson aikana.

4.   Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä

| (94) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 6


  Tuonti muista kolmansista maista











  Maa | | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilia | Määrä (tonnia) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| Indeksi | 100 | 42 | 46 | 38 |
| Markkinaosuus (Indeksi) | 100 | 48 | 49 | 39 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| Indeksi | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Korean tasavalta | Määrä (tonnia) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| Indeksi | 100 | 173 | 74 | 64 |
| Markkinaosuus (Indeksi) | 100 | 198 | 79 | 65 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| Indeksi | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnam | Määrä (tonnia) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| Indeksi | 100 | 106 | 32 | 13 |
| Markkinaosuus (Indeksi) | 100 | 121 | 34 | 14 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| Indeksi | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| Indeksi | 100 | 69 | 48 | 44 |
| Markkinaosuus (Indeksi) | 100 | 79 | 52 | 45 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| Indeksi | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Muut kolmannet maat yhteensä | Määrä (tonnia) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| Indeksi | 100 | 96 | 42 | 28 |
| Markkinaosuus (Indeksi) | 100 | 110 | 45 | 29 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| Indeksi | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot. |

(94)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 6

Tuonti muista kolmansista maista

Maa

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Brasilia

Määrä (tonnia)

2 321

969

1 070

889

Indeksi

100

42

46

38

Markkinaosuus (Indeksi)

100

48

49

39

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 218

1 306

1 402

1 365

Indeksi

100

107

115

112

Korean tasavalta

Määrä (tonnia)

1 248

2 157

923

802

Indeksi

100

173

74

64

Markkinaosuus (Indeksi)

100

198

79

65

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 231

1 296

1 293

1 277

Indeksi

100

105

105

104

Vietnam

Määrä (tonnia)

5 707

6 042

1 820

769

Indeksi

100

106

32

13

Markkinaosuus (Indeksi)

100

121

34

14

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 284

1 291

1 361

1 318

Indeksi

100

101

106

103

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

993

681

478

434

Indeksi

100

69

48

44

Markkinaosuus (Indeksi)

100

79

52

45

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 594

1 718

2 044

2 001

Indeksi

100

108

128

126

Muut kolmannet maat yhteensä

Määrä (tonnia)

10 268

9 848

4 291

2 894

Indeksi

100

96

42

28

Markkinaosuus (Indeksi)

100

110

45

29

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 293

1 323

1 433

1 424

Indeksi

100

102

111

110

Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.

| (95) | Tuonti muista kolmansista maista väheni 10 268 tonnista tilikaudella 2010/2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 2 894 tonniin eli 72 prosenttia tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus pieneni samana ajanjaksona 71 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana muiden kolmansien maiden tuonnin markkinaosuus oli vain noin neljännes tilikaudella 2010/2011 vallinneesta tasosta. Kaiken kaikkiaan kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(95)

Tuonti muista kolmansista maista väheni 10 268 tonnista tilikaudella 2010/2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 2 894 tonniin eli 72 prosenttia tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus pieneni samana ajanjaksona 71 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana muiden kolmansien maiden tuonnin markkinaosuus oli vain noin neljännes tilikaudella 2010/2011 vallinneesta tasosta. Kaiken kaikkiaan kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 10 prosenttia.

| (96) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kokonaistuonti, Kiina ja Indonesia mukaan lukien, on pysynyt vakaana tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(96)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kokonaistuonti, Kiina ja Indonesia mukaan lukien, on pysynyt vakaana tarkastelujakson aikana.

| (97) | Tämä väite oli ristiriidassa niiden käytettävissä olevien tilastojen kanssa, joihin tutkimuksen havainnot perustuvat, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 7 käy ilmi. Itse asiassa unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 46 prosenttia. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(97)

Tämä väite oli ristiriidassa niiden käytettävissä olevien tilastojen kanssa, joihin tutkimuksen havainnot perustuvat, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 7 käy ilmi. Itse asiassa unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 46 prosenttia. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (98) | Kokonaistuonti, Kiina ja Indonesia mukaan lukien, kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 7


  Tuonti yhteensä | | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti yhteensä | Määrä (tonnia) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| Indeksi | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot. |

(98)

Kokonaistuonti, Kiina ja Indonesia mukaan lukien, kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 7

Tuonti yhteensä

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuonti yhteensä

Määrä (tonnia)

20 424

20 084

24 531

29 788

Indeksi

100

98

120

146

Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.

5.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (99) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(99)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.

a)   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (100) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä
  Indeksi | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Tuotantokapasiteetti
  Indeksi | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste
  Indeksi | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(100)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä

Indeksi

100

95

107

91

Tuotantokapasiteetti

Indeksi

100

100

100

100

Kapasiteetin käyttöaste

Indeksi

100

95

107

91

Lähde: Kyselyvastaukset.

| (101) | Tuotanto vaihteli tarkastelujakson aikana. Se laski tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, kasvoi tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana ja oli alhaisimmillaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaihtelujen syynä olivat pääasiassa huoltoseisokit, joita unionin tuotannonala toteutti 15 kuukauden välein, sekä talven 2010/2011 huonot sääolot, jotka keskeyttivät yhden pääraaka-aineen (ammoniakki) toimitukset. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana huoltoseisokkia pidennettiin, koska suuria varastoja yritettiin pienentää. Tuotantomäärä laski kaiken kaikkiaan 9 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(101)

Tuotanto vaihteli tarkastelujakson aikana. Se laski tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, kasvoi tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana ja oli alhaisimmillaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaihtelujen syynä olivat pääasiassa huoltoseisokit, joita unionin tuotannonala toteutti 15 kuukauden välein, sekä talven 2010/2011 huonot sääolot, jotka keskeyttivät yhden pääraaka-aineen (ammoniakki) toimitukset. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana huoltoseisokkia pidennettiin, koska suuria varastoja yritettiin pienentää. Tuotantomäärä laski kaiken kaikkiaan 9 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (102) | Yksi osapuoli väitti, että tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste laskivat vasta noustuaan huomattavasti tarkastelujaksoa edeltävällä ajanjaksolla. Tästä syystä kyseinen osapuoli katsoi, että laskeva suuntaus kyseisten tekijöiden kehityksessä ei ole osoitus vahingosta. Komissio arvioi eri vahinkoindikaattoreiden kehityssuuntaukset tutkimuksen käynnistämisen yhteydessä vahvistetun tarkastelujakson perusteella. Tarkastelujakso käsittää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja kolme sitä edeltävää tilikautta, mikä vastaa vakiintunutta käytäntöä. Pelkästään se seikka, että tiettyjen vahinkoindikaattoreiden arvot olivat korkeammat ennen tarkastelujaksoa, ei ole riittävä peruste poiketa käytännöstä. Sen vuoksi voidaan ottaa huomioon vain tarkastelujakson kehityssuuntaukset. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(102)

Yksi osapuoli väitti, että tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste laskivat vasta noustuaan huomattavasti tarkastelujaksoa edeltävällä ajanjaksolla. Tästä syystä kyseinen osapuoli katsoi, että laskeva suuntaus kyseisten tekijöiden kehityksessä ei ole osoitus vahingosta. Komissio arvioi eri vahinkoindikaattoreiden kehityssuuntaukset tutkimuksen käynnistämisen yhteydessä vahvistetun tarkastelujakson perusteella. Tarkastelujakso käsittää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja kolme sitä edeltävää tilikautta, mikä vastaa vakiintunutta käytäntöä. Pelkästään se seikka, että tiettyjen vahinkoindikaattoreiden arvot olivat korkeammat ennen tarkastelujaksoa, ei ole riittävä peruste poiketa käytännöstä. Sen vuoksi voidaan ottaa huomioon vain tarkastelujakson kehityssuuntaukset. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (103) | Tuotantokapasiteetti pysyi kaiken kaikkiaan vakaana tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(103)

Tuotantokapasiteetti pysyi kaiken kaikkiaan vakaana tarkastelujakson aikana.

| (104) | Tuotantomäärän laskun ja vakaan tuotantokapasiteetin seurauksena kapasiteetin käyttöaste kehittyi samansuuntaisesti tuotantomäärän kanssa, eli ensin se laski tilikaudella 2011/2012, sitten kasvoi tilikaudella 2012/2013 ja laski jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla yhteensä 9 prosenttia seuraten tuotannon määrän laskua. |
| --- | --- |

(104)

Tuotantomäärän laskun ja vakaan tuotantokapasiteetin seurauksena kapasiteetin käyttöaste kehittyi samansuuntaisesti tuotantomäärän kanssa, eli ensin se laski tilikaudella 2011/2012, sitten kasvoi tilikaudella 2012/2013 ja laski jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla yhteensä 9 prosenttia seuraten tuotannon määrän laskua.

b)   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (105) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionissa (Indeksi) | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Markkinaosuus
  Indeksi | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot. |

(105)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionissa (Indeksi)

100

84

85

83

Markkinaosuus

Indeksi

100

96

91

85

Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.

| (106) | Unionin tuotannonalan myymän mononatriumglutamaatin määrä väheni tarkastelujaksolla 17 prosenttia. Myyntimäärä laski pääasiassa tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, kun taas seuraavina vuosina se pysyi suhteellisen vakaana. Myyntimäärien lasku yhdessä kulutuksen samanaikaisen vähenemisen ja pääasiassa Indonesiasta tulevan tuonnin lisääntymisen kanssa johtivat siihen, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni kaiken kaikkiaan noin 15 prosenttia tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana 4 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla Indonesiasta ja Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus suureni. Tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti, kun taas Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti. Niin ikään Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat tarkastelujaksolla, joskin ne pysyivät alhaisella tasolla koko kyseisen ajanjakson ajan. |
| --- | --- |

(106)

Unionin tuotannonalan myymän mononatriumglutamaatin määrä väheni tarkastelujaksolla 17 prosenttia. Myyntimäärä laski pääasiassa tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, kun taas seuraavina vuosina se pysyi suhteellisen vakaana. Myyntimäärien lasku yhdessä kulutuksen samanaikaisen vähenemisen ja pääasiassa Indonesiasta tulevan tuonnin lisääntymisen kanssa johtivat siihen, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni kaiken kaikkiaan noin 15 prosenttia tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana 4 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla Indonesiasta ja Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus suureni. Tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti, kun taas Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti. Niin ikään Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat tarkastelujaksolla, joskin ne pysyivät alhaisella tasolla koko kyseisen ajanjakson ajan.

c)   Kasvu

| (107) | Unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 2 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myynti laski 17 prosenttia, mikä näkyi 15 prosentin markkinaosuuden menetyksenä. |
| --- | --- |

(107)

Unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 2 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myynti laski 17 prosenttia, mikä näkyi 15 prosentin markkinaosuuden menetyksenä.

d)   Työllisyys ja tuottavuus

| (108) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Työllisyys ja tuottavuus | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä
  Indeksi | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
  Indeksi | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(108)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Työllisyys ja tuottavuus

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden määrä

Indeksi

100

103

107

108

Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

Indeksi

100

92

100

85

Lähde: Kyselyvastaukset.

| (109) | Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi jatkuvasti ja kaiken kaikkiaan 8 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä kasvu johtui pääasiassa siitä, että tuotannonalaan liittyi vuonna 2011 entinen tytäryhtiö ja että unionin tuotannonalan huolto-osasto laajeni. |
| --- | --- |

(109)

Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi jatkuvasti ja kaiken kaikkiaan 8 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä kasvu johtui pääasiassa siitä, että tuotannonalaan liittyi vuonna 2011 entinen tytäryhtiö ja että unionin tuotannonalan huolto-osasto laajeni.

| (110) | Tuottavuus laski, mikä johtui työllisyyden kasvun ja tuotannon vähenemisen yhteisvaikutuksesta, kuten 100 kappaleessa olevassa taulukossa 8 esitetään. |
| --- | --- |

(110)

Tuottavuus laski, mikä johtui työllisyyden kasvun ja tuotannon vähenemisen yhteisvaikutuksesta, kuten 100 kappaleessa olevassa taulukossa 8 esitetään.

6.   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (111) | Kiinalle määritetty polkumyyntimarginaali oli huomattavasti vähimmäistasoa korkeampi, ja Kiinasta tuleva tuonti pysyi vähäisenä tarkastelujakson aikana. Jos toimenpiteet kuitenkin kumottaisiin, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan olisi merkittävä johtuen Kiinasta tulevan tuonnin kehityksestä eli sen määrän kasvusta ja tuontihinnan laskusta, mikä olisi odotettavissa, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Samaan aikaan rinnakkaisessa mononatriumglutamaatin tuontia Indonesiasta koskevassa polkumyyntitutkimuksessa (ks. 7 kappale) määritettiin huomattavat polkumyyntimarginaalit yhteistyössä toimineille indonesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden markkinaosuus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla huomattavasti. |
| --- | --- |

(111)

Kiinalle määritetty polkumyyntimarginaali oli huomattavasti vähimmäistasoa korkeampi, ja Kiinasta tuleva tuonti pysyi vähäisenä tarkastelujakson aikana. Jos toimenpiteet kuitenkin kumottaisiin, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan olisi merkittävä johtuen Kiinasta tulevan tuonnin kehityksestä eli sen määrän kasvusta ja tuontihinnan laskusta, mikä olisi odotettavissa, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Samaan aikaan rinnakkaisessa mononatriumglutamaatin tuontia Indonesiasta koskevassa polkumyyntitutkimuksessa (ks. 7 kappale) määritettiin huomattavat polkumyyntimarginaalit yhteistyössä toimineille indonesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden markkinaosuus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla huomattavasti.

| (112) | Unionin tuotannonala oli edelleen elpymässä vaikutuksista, jotka aiheutuivat Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin vahingollisella polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, kuten 124 kappaleessa selitetään. Koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti Indonesiasta lisääntyi merkittävästi tarkastelujaksolla ja sen todettiin aiheuttaneen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle (12), talouden elpymisen voidaan katsoa pysähtyneen. |
| --- | --- |

(112)

Unionin tuotannonala oli edelleen elpymässä vaikutuksista, jotka aiheutuivat Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin vahingollisella polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, kuten 124 kappaleessa selitetään. Koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti Indonesiasta lisääntyi merkittävästi tarkastelujaksolla ja sen todettiin aiheuttaneen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle (12), talouden elpymisen voidaan katsoa pysähtyneen.

a)   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (113) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Keskimääräiset myyntihinnat | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)
  Indeksi | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
  Indeksi | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(113)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Keskimääräiset myyntihinnat

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

Indeksi

100

107

101

97

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

Indeksi

100

120

124

130

Lähde: Kyselyvastaukset.

| (114) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laski 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin se kasvoi 7 prosenttia tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta laski sen jälkeen jatkuvasti tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti. Hintojen nousun tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana voidaan katsoa johtuvan kustannusten noususta samalla ajanjaksolla, vaikkakin kustannusten nousu oli voimakkaampaa kuin hintojen nousu. Samaan aikaan tuonti Indonesiasta kasvoi ja aiheutti merkittävän hintapaineen unionin tuotannonalalle. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan hinnat laskivat 6 prosenttia tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana ja edelleen 4 prosenttia tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(114)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laski 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin se kasvoi 7 prosenttia tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta laski sen jälkeen jatkuvasti tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti. Hintojen nousun tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana voidaan katsoa johtuvan kustannusten noususta samalla ajanjaksolla, vaikkakin kustannusten nousu oli voimakkaampaa kuin hintojen nousu. Samaan aikaan tuonti Indonesiasta kasvoi ja aiheutti merkittävän hintapaineen unionin tuotannonalalle. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan hinnat laskivat 6 prosenttia tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana ja edelleen 4 prosenttia tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (115) | Tuotannon yksikkökustannukset nousivat tarkastelujaksolla 30 prosenttia. Tilikaudella 2011/2012 alkoi jatkuva nousu, mikä johtui pääasiassa raaka-aine- ja työvoimakustannusten noususta. Kuten edellä mainitaan, tätä kustannusten nousua ei pystytty kattamaan vastaavalla hintojen nostamisella Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. |
| --- | --- |

(115)

Tuotannon yksikkökustannukset nousivat tarkastelujaksolla 30 prosenttia. Tilikaudella 2011/2012 alkoi jatkuva nousu, mikä johtui pääasiassa raaka-aine- ja työvoimakustannusten noususta. Kuten edellä mainitaan, tätä kustannusten nousua ei pystytty kattamaan vastaavalla hintojen nostamisella Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi.

| (116) | Yksi asianomainen osapuoli pyysi komissiota tutkimaan, olisiko mahdollinen sivutuotteiden sisällyttäminen unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin voinut keinotekoisesti nostaa unionin tuotannonalan keskimääräisiä tuotantokustannuksia. Tutkimuksessa vahvistettiin, että sivutuotteet kohdistettiin asianmukaisesti eivätkä millään tavalla vääristäneet vahingosta saatua käsitystä. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(116)

Yksi asianomainen osapuoli pyysi komissiota tutkimaan, olisiko mahdollinen sivutuotteiden sisällyttäminen unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin voinut keinotekoisesti nostaa unionin tuotannonalan keskimääräisiä tuotantokustannuksia. Tutkimuksessa vahvistettiin, että sivutuotteet kohdistettiin asianmukaisesti eivätkä millään tavalla vääristäneet vahingosta saatua käsitystä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

b)   Työvoimakustannukset

| (117) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
  Indeksi | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(117)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

Indeksi

100

117

125

124

Lähde: Kyselyvastaukset.

| (118) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat 24 prosenttia. Tämä selittyy pääasiassa unionin tuotannonalan kasvavilla pyrkimyksillä parantaa työntekijöidensä suorituskykyä tuotantoprosessin optimoimiseksi. |
| --- | --- |

(118)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat 24 prosenttia. Tämä selittyy pääasiassa unionin tuotannonalan kasvavilla pyrkimyksillä parantaa työntekijöidensä suorituskykyä tuotantoprosessin optimoimiseksi.

c)   Varastot

| (119) | Unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Varastot | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot
  Indeksi | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta
  Indeksi | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(119)

Unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Varastot

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot

Indeksi

100

82

164

143

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

Indeksi

100

86

153

156

Lähde: Kyselyvastaukset.

| (120) | Kaiken kaikkiaan loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 43 prosenttia. Tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana loppuvarastot pienenivät tuotantomäärän laskun ja vientimyynnin määrän kasvun seurauksena. Tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana varastot kasvoivat tuotannon kasvun johdosta, kun unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla pysyi lähes muuttumattomana. Tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana loppuvarastot pienenivät jälleen, mikä johtui pääasiassa päätöksestä supistaa tuotantoa, jotta suuret varastot saataisiin pienenemään. |
| --- | --- |

(120)

Kaiken kaikkiaan loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 43 prosenttia. Tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana loppuvarastot pienenivät tuotantomäärän laskun ja vientimyynnin määrän kasvun seurauksena. Tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana varastot kasvoivat tuotannon kasvun johdosta, kun unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla pysyi lähes muuttumattomana. Tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana loppuvarastot pienenivät jälleen, mikä johtui pääasiassa päätöksestä supistaa tuotantoa, jotta suuret varastot saataisiin pienenemään.

| (121) | Loppuvarastot prosentteina tuotannosta pienenivät tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta lähes kaksinkertaistuivat tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana. Ne kasvoivat edelleen tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujakson aikana 56 prosenttia. Tilikaudella 2012/2013 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneeseen kasvuun vaikutti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän kasvu, sillä unionin myynti pysyi lähes muuttumattomana saman ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(121)

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta pienenivät tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta lähes kaksinkertaistuivat tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana. Ne kasvoivat edelleen tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujakson aikana 56 prosenttia. Tilikaudella 2012/2013 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneeseen kasvuun vaikutti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän kasvu, sillä unionin myynti pysyi lähes muuttumattomana saman ajanjakson aikana.

d)   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (122) | Unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 14


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
  Indeksi | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Kassavirta (euroa)
  Indeksi | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Investoinnit (euroa)
  Indeksi | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Investointien tuotto
  Indeksi | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(122)

Unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 14

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

Indeksi

100

30

– 31

– 80

Kassavirta (euroa)

Indeksi

100

39

– 48

– 19

Investoinnit (euroa)

Indeksi

100

182

143

197

Investointien tuotto

Indeksi

100

14

– 61

– 110

Lähde: Kyselyvastaukset.

| (123) | Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tilikausilla 2010/2011 ja 2011/2012 kannattavuus heikkeni merkittävästi mutta pysyi edelleen positiivisena. Tilikaudesta 2012/2013 alkaen kannattavuus kääntyi negatiiviseksi. Se heikkeni edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla 180 prosenttia. Tämä kehitys johtui pääasiassa Indonesiasta unioniin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta, jonka vuoksi unionin tuotannonala ei voinut asettaa hintojaan kustannusten kasvun mukaisesti. Nettokassavirta on unionin tuotannonalan kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta seurasi samaa suuntausta kuin kannattavuus eli laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan ja muuttui negatiiviseksi tilikaudesta 2012/2013 alkaen. Tämä suuntaus korostui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Nettokassavirta pieneni tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 119 prosenttia. |
| --- | --- |

(123)

Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tilikausilla 2010/2011 ja 2011/2012 kannattavuus heikkeni merkittävästi mutta pysyi edelleen positiivisena. Tilikaudesta 2012/2013 alkaen kannattavuus kääntyi negatiiviseksi. Se heikkeni edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla 180 prosenttia. Tämä kehitys johtui pääasiassa Indonesiasta unioniin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta, jonka vuoksi unionin tuotannonala ei voinut asettaa hintojaan kustannusten kasvun mukaisesti. Nettokassavirta on unionin tuotannonalan kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta seurasi samaa suuntausta kuin kannattavuus eli laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan ja muuttui negatiiviseksi tilikaudesta 2012/2013 alkaen. Tämä suuntaus korostui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Nettokassavirta pieneni tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 119 prosenttia.

| (124) | Investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 97 prosenttia. Ne olivat pääasiassa investointeja, joita tarvittiin kunnossapitoa ja lakisääteisten turvallisuusvaatimusten noudattamista varten. Vaikka unionin tuotannonala oli edelleen toipumassa tarkastelujaksoa edeltäneestä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnistä, se alkoi parantaa tilannettaan ja oli kannattava tarkastelujakson alussa tilikauteen 2011/2012 saakka. Näissä olosuhteissa tehtiin joitakin investointeja, joita ei voitu enää lykätä, mikä selittää investointien merkittävän kasvun tilikaudella 2011/2012 ja sitä seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

(124)

Investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 97 prosenttia. Ne olivat pääasiassa investointeja, joita tarvittiin kunnossapitoa ja lakisääteisten turvallisuusvaatimusten noudattamista varten. Vaikka unionin tuotannonala oli edelleen toipumassa tarkastelujaksoa edeltäneestä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnistä, se alkoi parantaa tilannettaan ja oli kannattava tarkastelujakson alussa tilikauteen 2011/2012 saakka. Näissä olosuhteissa tehtiin joitakin investointeja, joita ei voitu enää lykätä, mikä selittää investointien merkittävän kasvun tilikaudella 2011/2012 ja sitä seuraavina vuosina.

| (125) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Kuten muutkin taloudelliset indikaattorit, investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä oli negatiivinen tilikaudesta 2012/2013 alkaen, mikä heijastaa kannattavuuden negatiivista suuntausta. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pieneni tarkastelujaksolla 210 prosenttia. |
| --- | --- |

(125)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Kuten muutkin taloudelliset indikaattorit, investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä oli negatiivinen tilikaudesta 2012/2013 alkaen, mikä heijastaa kannattavuuden negatiivista suuntausta. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pieneni tarkastelujaksolla 210 prosenttia.

| (126) | Kun otetaan huomioon kannattavuuden heikkeneminen ja kassavirran pieneneminen, myös yrityksen pääoman saantiin aiheutui kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(126)

Kun otetaan huomioon kannattavuuden heikkeneminen ja kassavirran pieneneminen, myös yrityksen pääoman saantiin aiheutui kielteisiä vaikutuksia.

e)   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (127) | Lähes kaikki tärkeimmät vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta. Tarkastelujakson aikana tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste laskivat noin 9 prosenttia ja myynnin määrä 17 prosenttia. Kun unionin tuotannonala pyrki korvaamaan menetykset myyntimäärissä ja markkinaosuudessa, sen keskimääräiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, kun taas tuotantokustannukset kasvoivat samanaikaisesti 30 prosenttia. Tämän seurauksena kannattavuus, joka oli positiivinen tarkastelujakson alussa, laski ja kääntyi negatiiviseksi tilikaudella 2012/2013 ja jatkoi laskua tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Samanlaisia negatiivisia suuntauksia voitiin havaita nettokassavirran ja investointien tuoton osalta. |
| --- | --- |

(127)

Lähes kaikki tärkeimmät vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta. Tarkastelujakson aikana tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste laskivat noin 9 prosenttia ja myynnin määrä 17 prosenttia. Kun unionin tuotannonala pyrki korvaamaan menetykset myyntimäärissä ja markkinaosuudessa, sen keskimääräiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, kun taas tuotantokustannukset kasvoivat samanaikaisesti 30 prosenttia. Tämän seurauksena kannattavuus, joka oli positiivinen tarkastelujakson alussa, laski ja kääntyi negatiiviseksi tilikaudella 2012/2013 ja jatkoi laskua tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Samanlaisia negatiivisia suuntauksia voitiin havaita nettokassavirran ja investointien tuoton osalta.

| (128) | Työllisyys kasvoi tarkastelujakson aikana 8 prosenttia. Tarkastelujaksolla tapahtunut kasvu johtui siitä, että tuotannonalaan liittyi vuonna 2011 entinen tytäryhtiö ja että unionin tuotannonalan huolto-osasto laajeni. Myös investointien kehitys oli positiivinen. Investoinnit liittyivät pääasiassa ehkäiseviin toimenpiteisiin ja turvallisuusvaatimuksiin, eivät kapasiteetin nostamiseen. Nämä myönteiset suuntaukset eivät sen vuoksi sulje pois vahingon olemassaolon mahdollisuutta. |
| --- | --- |

(128)

Työllisyys kasvoi tarkastelujakson aikana 8 prosenttia. Tarkastelujaksolla tapahtunut kasvu johtui siitä, että tuotannonalaan liittyi vuonna 2011 entinen tytäryhtiö ja että unionin tuotannonalan huolto-osasto laajeni. Myös investointien kehitys oli positiivinen. Investoinnit liittyivät pääasiassa ehkäiseviin toimenpiteisiin ja turvallisuusvaatimuksiin, eivät kapasiteetin nostamiseen. Nämä myönteiset suuntaukset eivät sen vuoksi sulje pois vahingon olemassaolon mahdollisuutta.

| (129) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että ei ole perusteltua todeta merkittävää vahinkoa aiheutuneen sillä perusteella, että jotkin vahinkoindikaattorit ovat kehittyneet negatiivisesti. Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa ei edellytetä, että kaikkien vahinkoindikaattoreiden kehityssuuntaus on negatiivinen, vaan että unionin tuotannonalan tilannetta analysoidaan arvioimalla kaikkien vahinkoindikaattoreiden kehitystä kokonaisuutena. Tässä tapauksessa melkein kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti, myös pääindikaattorit kuten myynti- ja tuotantomäärä, markkinaosuus, keskimääräinen myyntihinta ja kannattavuus. |
| --- | --- |

(129)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että ei ole perusteltua todeta merkittävää vahinkoa aiheutuneen sillä perusteella, että jotkin vahinkoindikaattorit ovat kehittyneet negatiivisesti. Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa ei edellytetä, että kaikkien vahinkoindikaattoreiden kehityssuuntaus on negatiivinen, vaan että unionin tuotannonalan tilannetta analysoidaan arvioimalla kaikkien vahinkoindikaattoreiden kehitystä kokonaisuutena. Tässä tapauksessa melkein kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti, myös pääindikaattorit kuten myynti- ja tuotantomäärä, markkinaosuus, keskimääräinen myyntihinta ja kannattavuus.

| (130) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(130)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Alustava huomio

| (131) | Kuten 99–130 kappaleessa osoitetaan, unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koko tarkastelujakson aikana tuonti Kiinasta unionin markkinoille oli vähäistä, kun taas Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus melkein kolminkertaistuivat samana ajanjaksona. Rinnakkaisessa mononatriumglutamaatin tuontia Indonesiasta koskevassa polkumyyntitutkimuksessa (ks. 7 kappale) katsottiin, että Indonesiasta tuleva tuonti tapahtui polkumyynnillä ja aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle (13), kun taas Kiinasta tuleva tuonti ei vähäisen määränsä ja hintatasonsa vuoksi vaikuttanut vahingon aiheutumiseen. Samaan aikaan, kuten 48 ja 70 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyynnillä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(131)

Kuten 99–130 kappaleessa osoitetaan, unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koko tarkastelujakson aikana tuonti Kiinasta unionin markkinoille oli vähäistä, kun taas Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus melkein kolminkertaistuivat samana ajanjaksona. Rinnakkaisessa mononatriumglutamaatin tuontia Indonesiasta koskevassa polkumyyntitutkimuksessa (ks. 7 kappale) katsottiin, että Indonesiasta tuleva tuonti tapahtui polkumyynnillä ja aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle (13), kun taas Kiinasta tuleva tuonti ei vähäisen määränsä ja hintatasonsa vuoksi vaikuttanut vahingon aiheutumiseen. Samaan aikaan, kuten 48 ja 70 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyynnillä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

2.   Kiinasta tulevien arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan

| (132) | Komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahingon toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että nyt voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, eli Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(132)

Komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahingon toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että nyt voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, eli Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan.

| (133) | Analyysissä tarkasteltiin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja kiinalaisten tuottajien hinnoittelukäyttäytymistä unionin markkinoilla. Lisäksi otettiin huomioon Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet. |
| --- | --- |

(133)

Analyysissä tarkasteltiin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja kiinalaisten tuottajien hinnoittelukäyttäytymistä unionin markkinoilla. Lisäksi otettiin huomioon Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet.

| (134) | Kuten 51 kappaleessa todetaan, Kiinan käyttämätön kapasiteetti mononatriumglutamaatin tuotannon osalta oli noin 600 000–900 000 tonnia vuonna 2012. Määrä on huomattavasti suurempi kuin mononatriumglutamaatin kokonaiskulutus unionissa samana ajanjaksona. |
| --- | --- |

(134)

Kuten 51 kappaleessa todetaan, Kiinan käyttämätön kapasiteetti mononatriumglutamaatin tuotannon osalta oli noin 600 000–900 000 tonnia vuonna 2012. Määrä on huomattavasti suurempi kuin mononatriumglutamaatin kokonaiskulutus unionissa samana ajanjaksona.

| (135) | Voidaan kohtuudella olettaa, että unionin markkinoiden houkuttelevuuden (ks. 59–64 kappale) vuoksi ainakin osa tästä käyttämättömästä kapasiteetista ohjataan suurella todennäköisyydellä unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(135)

Voidaan kohtuudella olettaa, että unionin markkinoiden houkuttelevuuden (ks. 59–64 kappale) vuoksi ainakin osa tästä käyttämättömästä kapasiteetista ohjataan suurella todennäköisyydellä unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.

| (136) | Kuten 50 kappaleessa todetaan, ilman polkumyyntitulleja Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittaisivat unionin myyntihinnat keskimäärin yli 10 prosenttia. Ne olisivat myös alhaisemmat kuin Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat. Tämän perusteella katsottiin, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti lisäävät hintapainetta unionin markkinoilla ja pahentavat unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa kävi ilmi, että Indonesiasta tuleva tuonti aiheutti hintapainetta unionin markkinoilla, joten unionin tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kustannustensa kasvun mukaisesti, vaan sen oli päinvastoin laskettava hintojaan tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(136)

Kuten 50 kappaleessa todetaan, ilman polkumyyntitulleja Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittaisivat unionin myyntihinnat keskimäärin yli 10 prosenttia. Ne olisivat myös alhaisemmat kuin Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat. Tämän perusteella katsottiin, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti lisäävät hintapainetta unionin markkinoilla ja pahentavat unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa kävi ilmi, että Indonesiasta tuleva tuonti aiheutti hintapainetta unionin markkinoilla, joten unionin tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kustannustensa kasvun mukaisesti, vaan sen oli päinvastoin laskettava hintojaan tarkastelujakson aikana.

| (137) | Kuten 60 kappaleessa esitetään, Kiinasta tulevan tuonnin hinta voi nousta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Vaikka kiinalaiset viejät nostaisivatkin hintojaan, niillä on silti liikkumavaraa pitää hintansa unionin tuottajien hintoja alhaisempina, kun otetaan huomioon niille määritetyt merkittävät alittavuuden marginaalit, jotka saadaan polkumyyntitullit vähentämällä; tämän vuoksi ne voivat todennäköisesti suurentaa markkinaosuuttaan. Jos näin tapahtuu, unionin tuotannonalan myynti ja myyntihinnat romahtavat välittömästi. |
| --- | --- |

(137)

Kuten 60 kappaleessa esitetään, Kiinasta tulevan tuonnin hinta voi nousta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Vaikka kiinalaiset viejät nostaisivatkin hintojaan, niillä on silti liikkumavaraa pitää hintansa unionin tuottajien hintoja alhaisempina, kun otetaan huomioon niille määritetyt merkittävät alittavuuden marginaalit, jotka saadaan polkumyyntitullit vähentämällä; tämän vuoksi ne voivat todennäköisesti suurentaa markkinaosuuttaan. Jos näin tapahtuu, unionin tuotannonalan myynti ja myyntihinnat romahtavat välittömästi.

| (138) | Kun otetaan huomioon rinnakkainen Indonesiaa koskeva tutkimus ja kyseisestä maasta tulevaa mononatriumglutamaatin tuontia koskevat vastaavat toimenpiteet, unionin tuotannonalan uskotaan voivan toipua sille aiheutuneesta merkittävästä vahingosta. Elpyminen vaarantuisi, jos toimenpiteiden kumoamisen seurauksena Kiinasta tulisi taas tuontia merkittävässä määrin ja polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(138)

Kun otetaan huomioon rinnakkainen Indonesiaa koskeva tutkimus ja kyseisestä maasta tulevaa mononatriumglutamaatin tuontia koskevat vastaavat toimenpiteet, unionin tuotannonalan uskotaan voivan toipua sille aiheutuneesta merkittävästä vahingosta. Elpyminen vaarantuisi, jos toimenpiteiden kumoamisen seurauksena Kiinasta tulisi taas tuontia merkittävässä määrin ja polkumyyntihinnoin.

3.   Päätelmien ilmoittamisen jälkeen saanut huomautukset

| (139) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei parantaisi unionin tuottajan tilannetta, koska tilanteen heikkeneminen johtui pääasiassa muista tekijöistä kuin Kiinasta tulevasta mononatriumglutamaatin tuonnista. Kyseinen osapuoli väitti, että tällaisia tekijöitä ovat erityisesti unionin tuotannonalan investointipolitiikan vaikutus sen kannattavuuteen, työvoimakustannusten kasvu ja väitetty voimavarojen tehoton käyttö. Väitettiin, että näiden tekijöiden vaikutusta ei ollut otettu riittävästi huomioon arvioitaessa unionin tuotannonalan kokonaistilannetta. |
| --- | --- |

(139)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei parantaisi unionin tuottajan tilannetta, koska tilanteen heikkeneminen johtui pääasiassa muista tekijöistä kuin Kiinasta tulevasta mononatriumglutamaatin tuonnista. Kyseinen osapuoli väitti, että tällaisia tekijöitä ovat erityisesti unionin tuotannonalan investointipolitiikan vaikutus sen kannattavuuteen, työvoimakustannusten kasvu ja väitetty voimavarojen tehoton käyttö. Väitettiin, että näiden tekijöiden vaikutusta ei ollut otettu riittävästi huomioon arvioitaessa unionin tuotannonalan kokonaistilannetta.

| (140) | On syytä huomata, että kyseessä oleva asianomainen osapuoli ei toimittanut uutta tietoa tai näyttöä väitteidensä tueksi. |
| --- | --- |

(140)

On syytä huomata, että kyseessä oleva asianomainen osapuoli ei toimittanut uutta tietoa tai näyttöä väitteidensä tueksi.

| (141) | Unionin tuotannonalan investointien osalta kyseinen osapuoli ei selittänyt, missä määrin investoinnit olisivat voineet vaikuttaa tuotannonalan kannattavuuteen. Kuten 124 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan tekemät investoinnit perustuivat kohtuullisiin liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, eikä niitä voida pitää tarpeettomina. Lisäksi investointikustannukset poistetaan kirjanpidosta pidemmän ajan kuluessa, eikä niillä sellaisenaan ollut merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(141)

Unionin tuotannonalan investointien osalta kyseinen osapuoli ei selittänyt, missä määrin investoinnit olisivat voineet vaikuttaa tuotannonalan kannattavuuteen. Kuten 124 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan tekemät investoinnit perustuivat kohtuullisiin liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, eikä niitä voida pitää tarpeettomina. Lisäksi investointikustannukset poistetaan kirjanpidosta pidemmän ajan kuluessa, eikä niillä sellaisenaan ollut merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan kannattavuuteen.

| (142) | Työvoimakustannuksia koskevia tarkkoja lukuja ei voida antaa luottamuksellisuussyistä, mutta tutkimuksessa todettiin, että niiden kasvun vaikutus tuotannon kokonaiskustannuksiin ei ollut merkittävä. |
| --- | --- |

(142)

Työvoimakustannuksia koskevia tarkkoja lukuja ei voida antaa luottamuksellisuussyistä, mutta tutkimuksessa todettiin, että niiden kasvun vaikutus tuotannon kokonaiskustannuksiin ei ollut merkittävä.

| (143) | Voimavarojen tehottoman käytön osalta osapuoli ei pystynyt erittelemään väitetyn tehottomuuden luonnetta, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään unionin tuotannonalan potentiaaliseen tehottomuuteen liittyvää. |
| --- | --- |

(143)

Voimavarojen tehottoman käytön osalta osapuoli ei pystynyt erittelemään väitetyn tehottomuuden luonnetta, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään unionin tuotannonalan potentiaaliseen tehottomuuteen liittyvää.

| (144) | Tämän perusteella väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(144)

Tämän perusteella väitteet hylättiin.

4.   Päätelmät

| (145) | Kun otetaan huomioon tutkimuksen havainnot eli käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinasta tulevan tuonnin odotettavissa oleva hintataso, katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti vahingon toistumiseen ja pahentaisi entisestään unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, koska Kiinasta polkumyynnillä ja unionin tuotannonalan myyntihinnat alittavin hinnoin tapahtuva tuonti todennäköisesti lisääntyisi. |
| --- | --- |

(145)

Kun otetaan huomioon tutkimuksen havainnot eli käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinasta tulevan tuonnin odotettavissa oleva hintataso, katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti vahingon toistumiseen ja pahentaisi entisestään unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, koska Kiinasta polkumyynnillä ja unionin tuotannonalan myyntihinnat alittavin hinnoin tapahtuva tuonti todennäköisesti lisääntyisi.

G.   UNIONIN ETU

| (146) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(146)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

| (147) | Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(147)

Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (148) | Tämän perusteella komissio tutki, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti ja vahinko todennäköisesti jatkuvat. |
| --- | --- |

(148)

Tämän perusteella komissio tutki, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti ja vahinko todennäköisesti jatkuvat.

1.   Unionin tuotannonalan etu

| (149) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten 131 kappaleessa todetaan, merkittävän vahingon aiheutti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että merkittävän vahingon toistuminen on todennäköistä, jos Kiinasta tulevaan tuontiin kohdistuvien toimenpiteiden annetaan raueta. Niin ikään on todennäköistä, että unionin tuotannonalan odotettavissa oleva elpyminen Indonesiasta tulevan tuonnin aiheuttamasta merkittävästä vahingosta kyseisen maan osalta käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden ansiosta vaarantuu, jos mononatriumglutamaatin tuonti Kiinasta unionin markkinoille alkaisi uudelleen polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(149)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten 131 kappaleessa todetaan, merkittävän vahingon aiheutti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että merkittävän vahingon toistuminen on todennäköistä, jos Kiinasta tulevaan tuontiin kohdistuvien toimenpiteiden annetaan raueta. Niin ikään on todennäköistä, että unionin tuotannonalan odotettavissa oleva elpyminen Indonesiasta tulevan tuonnin aiheuttamasta merkittävästä vahingosta kyseisen maan osalta käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden ansiosta vaarantuu, jos mononatriumglutamaatin tuonti Kiinasta unionin markkinoille alkaisi uudelleen polkumyyntihinnoin.

| (150) | Jos toimenpiteet pidetään voimassa, on syytä olettaa, että unionin tuotannonala pystyy hyötymään kokonaisvaltaisesti Indonesiasta tulevaa mononatriumglutamaatin tuontia koskevan rinnakkaisen tutkimuksen yhteydessä käyttöön otettujen toimenpiteiden vaikutuksista eli pystyy toipumaan sille aiheutuneesta merkittävästä vahingosta. Viime kädessä sen pitäisi pystyä parantamaan kannattavuuttaan. |
| --- | --- |

(150)

Jos toimenpiteet pidetään voimassa, on syytä olettaa, että unionin tuotannonala pystyy hyötymään kokonaisvaltaisesti Indonesiasta tulevaa mononatriumglutamaatin tuontia koskevan rinnakkaisen tutkimuksen yhteydessä käyttöön otettujen toimenpiteiden vaikutuksista eli pystyy toipumaan sille aiheutuneesta merkittävästä vahingosta. Viime kädessä sen pitäisi pystyä parantamaan kannattavuuttaan.

| (151) | Sen vuoksi katsottiin, että Kiinaan kohdistuvien polkumyyntitullien voimassa pitäminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(151)

Sen vuoksi katsottiin, että Kiinaan kohdistuvien polkumyyntitullien voimassa pitäminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

2.   Tuojien/kauppiaiden etu

| (152) | Vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen ilmoittautui 14 yritystä. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan tuonut mononatriumglutamaattia Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(152)

Vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen ilmoittautui 14 yritystä. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan tuonut mononatriumglutamaattia Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (153) | Tutkimuksen aikana käyttäjäksi ilmoittautui yksi unionissa toimiva kauppias, joka osallistui mononatriumglutamaatin jälleenmyyntiin unionissa ja sen ulkopuolella. Kyseinen kauppias osti mononatriumglutamaattia pääsiassa unionin tuotannonalalta mutta myös tuojilta. Kauppias ei ostanut kiinalaista mononatriumglutamaattia mutta oli ostanut Indonesiasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa mononatriumglutamaattia. Kauppiaan mononatriumglutamaattiin liittyvä toiminta oli hyvin vähäistä verrattuna sen koko toimintaan. Näistä syistä katsottiin, että voimassa olevilla Kiinasta tuotavaan mononatriumglutamaattiin kohdistuvilla toimenpiteillä ei ollut merkittäviä kielteisiä vaikutuksia kauppiaan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(153)

Tutkimuksen aikana käyttäjäksi ilmoittautui yksi unionissa toimiva kauppias, joka osallistui mononatriumglutamaatin jälleenmyyntiin unionissa ja sen ulkopuolella. Kyseinen kauppias osti mononatriumglutamaattia pääsiassa unionin tuotannonalalta mutta myös tuojilta. Kauppias ei ostanut kiinalaista mononatriumglutamaattia mutta oli ostanut Indonesiasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa mononatriumglutamaattia. Kauppiaan mononatriumglutamaattiin liittyvä toiminta oli hyvin vähäistä verrattuna sen koko toimintaan. Näistä syistä katsottiin, että voimassa olevilla Kiinasta tuotavaan mononatriumglutamaattiin kohdistuvilla toimenpiteillä ei ollut merkittäviä kielteisiä vaikutuksia kauppiaan tilanteeseen.

3.   Käyttäjien etu

| (154) | Käyttäjät toimivat lähinnä elintarvike- ja juoma-alalla ja käyttävät mononatriumglutamaattia mausteseosten, keittojen ja valmisruokien tuotannossa. Mononatriumglutamaattia käytetään myös tietyissä muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineiden valmistuksessa. |
| --- | --- |

(154)

Käyttäjät toimivat lähinnä elintarvike- ja juoma-alalla ja käyttävät mononatriumglutamaattia mausteseosten, keittojen ja valmisruokien tuotannossa. Mononatriumglutamaattia käytetään myös tietyissä muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineiden valmistuksessa.

| (155) | Yhteensä ilmoittautui 33 yritystä, ja niille toimitettiin kyselylomake. Viisi yritystä toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Neljä niistä toimi elintarvike- ja juoma-alalla ja yksi muiden kuin elintarvikkeiden alalla. Kahteen yhteistyössä toimineeseen yritykseen, joista toinen toimi elintarvike- ja juoma-alalla ja toinen oli pesuaineiden tuottaja, tehtiin tarkastuskäynti. |
| --- | --- |

(155)

Yhteensä ilmoittautui 33 yritystä, ja niille toimitettiin kyselylomake. Viisi yritystä toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Neljä niistä toimi elintarvike- ja juoma-alalla ja yksi muiden kuin elintarvikkeiden alalla. Kahteen yhteistyössä toimineeseen yritykseen, joista toinen toimi elintarvike- ja juoma-alalla ja toinen oli pesuaineiden tuottaja, tehtiin tarkastuskäynti.

a)   Elintarvike- ja juoma-ala

| (156) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että mononatriumglutamaatin osuus oli keskimäärin noin 5 prosenttia sellaisten mononatriumglutamaattia sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksista, joita yhteistyössä toimineet ja tarvittavat tiedot toimittaneet yritykset valmistivat. |
| --- | --- |

(156)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että mononatriumglutamaatin osuus oli keskimäärin noin 5 prosenttia sellaisten mononatriumglutamaattia sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksista, joita yhteistyössä toimineet ja tarvittavat tiedot toimittaneet yritykset valmistivat.

| (157) | Neljästä yhteistyössä toimineesta käyttäjästä vain yksi toi mononatriumglutamaattia Kiinasta. Kyseinen yhteistyössä toiminut yritys osti mononatriumglutamaattia unionin tuotannonalalta ja toi Kiinasta noin 40 prosenttia mononatriumglutamaatin kokonaisostoistaan. Noin kolmannes sen kaikesta toiminnasta liittyi mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yrityksen havaittiin olleen kannattava. |
| --- | --- |

(157)

Neljästä yhteistyössä toimineesta käyttäjästä vain yksi toi mononatriumglutamaattia Kiinasta. Kyseinen yhteistyössä toiminut yritys osti mononatriumglutamaattia unionin tuotannonalalta ja toi Kiinasta noin 40 prosenttia mononatriumglutamaatin kokonaisostoistaan. Noin kolmannes sen kaikesta toiminnasta liittyi mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yrityksen havaittiin olleen kannattava.

| (158) | Kolme muuta yritystä eivät tuoneet mononatriumglutamaattia Kiinasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Niistä kahdella mononatriumglutamaattiin liittyvä toiminta oli suhteellisen vähäistä verrattuna koko yrityksen toimintaan. Lisäksi nämä kaksi yritystä olivat annettujen tietojen perusteella kannattavia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kolmannen yrityksen mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin liittyvä toiminta oli kolmannes koko yrityksen toiminnasta, ja sen todettiin olleen kannattava tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(158)

Kolme muuta yritystä eivät tuoneet mononatriumglutamaattia Kiinasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Niistä kahdella mononatriumglutamaattiin liittyvä toiminta oli suhteellisen vähäistä verrattuna koko yrityksen toimintaan. Lisäksi nämä kaksi yritystä olivat annettujen tietojen perusteella kannattavia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kolmannen yrityksen mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin liittyvä toiminta oli kolmannes koko yrityksen toiminnasta, ja sen todettiin olleen kannattava tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

b)   Muut alat kuin elintarvikeala

| (159) | Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä käytti mononatriumglutamaattia pesuaineiden tuotannossa. Mononatriumglutamaatin osuus näiden tuotteiden tuotantokustannuksista oli 15–20 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yritys osti mononatriumglutamaattia pääasiassa unionin tuotannonalalta. Lisäksi se toi mononatriumglutamaattia muista kolmansista maista, ei kuitenkaan Kiinasta. Ainoastaan vähäinen osuus sen koko toiminnasta liittyi mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin; lisäksi yrityksen todettiin päässeen positiivisiin, 5–10 prosentin voittomarginaaleihin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(159)

Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä käytti mononatriumglutamaattia pesuaineiden tuotannossa. Mononatriumglutamaatin osuus näiden tuotteiden tuotantokustannuksista oli 15–20 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yritys osti mononatriumglutamaattia pääasiassa unionin tuotannonalalta. Lisäksi se toi mononatriumglutamaattia muista kolmansista maista, ei kuitenkaan Kiinasta. Ainoastaan vähäinen osuus sen koko toiminnasta liittyi mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin; lisäksi yrityksen todettiin päässeen positiivisiin, 5–10 prosentin voittomarginaaleihin tutkimusajanjakson aikana.

| (160) | Kyseinen osapuoli väitti, että koska EU:n sääntelykehyksessä kielletään fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käyttö (14), mononatriumglutamaattia käytetään tulevaisuudessa todennäköisesti yhä enemmän korvaamaan fosfaatit ja muut fosforiyhdisteet pesuaineiden valmistuksessa. Tästä syystä on odotettavissa, että mononatriumglutamaatin kysyntä unionissa kasvaa huomattavasti ja että mononatriumglutamaatin tuontia koskevat polkumyyntitullit vaikuttaisivat haitallisesti näiden uusien markkinoiden kehitykseen. Kyseinen osapuoli väitti myös, että Kiinasta tulevaan mononatriumglutamaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden taso estää Kiinasta tulevan tuonnin pääsyn unionin markkinoille, mikä puolestaan voi vaarantaa tarjonnan unionissa. Lisäksi kyseinen yritys väitti, että koska toimenpiteitä kohdistuu myös Indonesiasta tulevaan tuontiin, myöskin vaihtoehtoisista toimituslähteistä olisi pulaa. |
| --- | --- |

(160)

Kyseinen osapuoli väitti, että koska EU:n sääntelykehyksessä kielletään fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käyttö (14), mononatriumglutamaattia käytetään tulevaisuudessa todennäköisesti yhä enemmän korvaamaan fosfaatit ja muut fosforiyhdisteet pesuaineiden valmistuksessa. Tästä syystä on odotettavissa, että mononatriumglutamaatin kysyntä unionissa kasvaa huomattavasti ja että mononatriumglutamaatin tuontia koskevat polkumyyntitullit vaikuttaisivat haitallisesti näiden uusien markkinoiden kehitykseen. Kyseinen osapuoli väitti myös, että Kiinasta tulevaan mononatriumglutamaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden taso estää Kiinasta tulevan tuonnin pääsyn unionin markkinoille, mikä puolestaan voi vaarantaa tarjonnan unionissa. Lisäksi kyseinen yritys väitti, että koska toimenpiteitä kohdistuu myös Indonesiasta tulevaan tuontiin, myöskin vaihtoehtoisista toimituslähteistä olisi pulaa.

| (161) | Kyseinen käyttäjä väitti vielä, että myös unionin tuotannonala hyötyisi edellä mainitusta odotettavissa olevasta mononatriumglutamaatin kysynnän kasvusta ja voisi lisätä myyntiään unionin markkinoilla. Toisaalta käyttäjä väitti, että unionin tuotannonalalla ei ole riittävästi kapasiteettia vastata lisääntyvään kysyntään unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(161)

Kyseinen käyttäjä väitti vielä, että myös unionin tuotannonala hyötyisi edellä mainitusta odotettavissa olevasta mononatriumglutamaatin kysynnän kasvusta ja voisi lisätä myyntiään unionin markkinoilla. Toisaalta käyttäjä väitti, että unionin tuotannonalalla ei ole riittävästi kapasiteettia vastata lisääntyvään kysyntään unionin markkinoilla.

| (162) | Tässä vaiheessa on kuitenkin vaikea ennakoida, millaisia vaikutuksia uudella oikeudellisella kehyksellä on unionin markkinoihin ja edistääkö se tai missä määrin se edistää mononatriumglutamaattipohjaisten pesuaineiden tuotantoa ja siten vaikuttaa mononatriumglutamaatin kysyntään unionissa. Asianomainen osapuoli ei myöskään toimittanut mitään näyttöä siitä, missä määrin polkumyyntitullilla voisi olla haitallinen vaikutus. Tältä osin on huomattava, että polkumyyntitullin käyttöönoton tavoitteena on palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoilla. Tutkimuksessa tuli esiin myös useita vaihtoehtoisia hankintalähteitä, kuten Brasilia, Vietnam ja Korea. |
| --- | --- |

(162)

Tässä vaiheessa on kuitenkin vaikea ennakoida, millaisia vaikutuksia uudella oikeudellisella kehyksellä on unionin markkinoihin ja edistääkö se tai missä määrin se edistää mononatriumglutamaattipohjaisten pesuaineiden tuotantoa ja siten vaikuttaa mononatriumglutamaatin kysyntään unionissa. Asianomainen osapuoli ei myöskään toimittanut mitään näyttöä siitä, missä määrin polkumyyntitullilla voisi olla haitallinen vaikutus. Tältä osin on huomattava, että polkumyyntitullin käyttöönoton tavoitteena on palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoilla. Tutkimuksessa tuli esiin myös useita vaihtoehtoisia hankintalähteitä, kuten Brasilia, Vietnam ja Korea.

| (163) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli toisti väitteensä siitä, että mononatriumglutamaatin kysyntä kasvaa unionissa merkittävästi fosfaattien käyttöä koskevan kiellon vuoksi ja että unionin tuotannonala ei pysty vastaamaan unionin lisääntyvään kysyntään. Kyseessä oleva osapuoli ei kuitenkaan toimittanut uutta tietoa tai näyttöä väitteidensä tueksi, ja siksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(163)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli toisti väitteensä siitä, että mononatriumglutamaatin kysyntä kasvaa unionissa merkittävästi fosfaattien käyttöä koskevan kiellon vuoksi ja että unionin tuotannonala ei pysty vastaamaan unionin lisääntyvään kysyntään. Kyseessä oleva osapuoli ei kuitenkaan toimittanut uutta tietoa tai näyttöä väitteidensä tueksi, ja siksi väite hylättiin.

| (164) | Vaihtoehtoisista hankintalähteistä voi todeta, että tilikautena 2010/2011 muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli huomattava, ja sen pieneneminen johtui ainoastaan Indonesiasta tulevan tuonnin epäreilusta hinnoittelusta. On syytä olettaa, että Indonesiasta tulevassa mononatriumglutamaatin tuonnissa rinnakkaisen tutkimuksen perusteella käyttöön otetut tullit mahdollistavat sen, että muut kolmannet maat saavat takaisin menettämiään markkinaosuuksia. Kiinaa koskevien toimenpiteiden kumoaminen vaarantaisi Indonesiaan kohdistuvien polkumyyntitullien odotetut vaikutukset, koska tällöin Kiinasta unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi merkittävästi ja alittaisi unionin tuotannonalan unionin markkinoiden hinnat (ks. 149–151 kappale). |
| --- | --- |

(164)

Vaihtoehtoisista hankintalähteistä voi todeta, että tilikautena 2010/2011 muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli huomattava, ja sen pieneneminen johtui ainoastaan Indonesiasta tulevan tuonnin epäreilusta hinnoittelusta. On syytä olettaa, että Indonesiasta tulevassa mononatriumglutamaatin tuonnissa rinnakkaisen tutkimuksen perusteella käyttöön otetut tullit mahdollistavat sen, että muut kolmannet maat saavat takaisin menettämiään markkinaosuuksia. Kiinaa koskevien toimenpiteiden kumoaminen vaarantaisi Indonesiaan kohdistuvien polkumyyntitullien odotetut vaikutukset, koska tällöin Kiinasta unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi merkittävästi ja alittaisi unionin tuotannonalan unionin markkinoiden hinnat (ks. 149–151 kappale).

| (165) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen edellä mainittu asianomainen osapuoli toisti väitteensä siitä, että todellisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole, koska kolmansien maiden markkinoilla toimivat tuottajat kuuluvat samaan yritysryhmään kuin unionin tuotannonala. |
| --- | --- |

(165)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen edellä mainittu asianomainen osapuoli toisti väitteensä siitä, että todellisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole, koska kolmansien maiden markkinoilla toimivat tuottajat kuuluvat samaan yritysryhmään kuin unionin tuotannonala.

| (166) | Kuten 94 ja 95 kappaleessa todetaan, vaihtoehtoisia mononatriumglutamaatin hankintalähteitä on useissa kolmansissa maissa, muun muassa Brasiliassa, Korean tasavallassa ja Vietnamissa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Kiinasta tai Indonesiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli vain noin neljännes tilikaudella 2010/2011 vallinneesta tasosta. Jos Kiinasta tulevaa tuontia koskevat toimenpiteet pidetään voimassa, ei ole mitään syytä, miksi tuonti muista kolmansista maista ei voisi kattaa ainakin osittain mononatriumglutamaatin käyttäjien tarpeet markkinaosuudella, jos niiden markkinaosuus nousisi tilivuoden 2010/2011 tasolle tai sen yli. Lisäksi niiden käytettävissä olevien tietojen perusteella, jotka olivat osapuolten saatavilla ei-luottamuksellisessa yhteenvedossa, nämä vaihtoehtoiset hankintalähteet kuuluvat joko Ajinomoto-ryhmään tai yrityksille/yritysryhmille, jotka ovat riippumattomia Ajinomoto-ryhmästä. Joka tapauksessa, vaikka nämä vaihtoehtoiset hankintalähteet kuuluisivatkin Ajinomoto-ryhmään, ei ole olemassa mitään viitteitä siitä, että ne eivät toimittaisi tavaraa unionin markkinoille oikeudenmukaisilla ehdoilla. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(166)

Kuten 94 ja 95 kappaleessa todetaan, vaihtoehtoisia mononatriumglutamaatin hankintalähteitä on useissa kolmansissa maissa, muun muassa Brasiliassa, Korean tasavallassa ja Vietnamissa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Kiinasta tai Indonesiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli vain noin neljännes tilikaudella 2010/2011 vallinneesta tasosta. Jos Kiinasta tulevaa tuontia koskevat toimenpiteet pidetään voimassa, ei ole mitään syytä, miksi tuonti muista kolmansista maista ei voisi kattaa ainakin osittain mononatriumglutamaatin käyttäjien tarpeet markkinaosuudella, jos niiden markkinaosuus nousisi tilivuoden 2010/2011 tasolle tai sen yli. Lisäksi niiden käytettävissä olevien tietojen perusteella, jotka olivat osapuolten saatavilla ei-luottamuksellisessa yhteenvedossa, nämä vaihtoehtoiset hankintalähteet kuuluvat joko Ajinomoto-ryhmään tai yrityksille/yritysryhmille, jotka ovat riippumattomia Ajinomoto-ryhmästä. Joka tapauksessa, vaikka nämä vaihtoehtoiset hankintalähteet kuuluisivatkin Ajinomoto-ryhmään, ei ole olemassa mitään viitteitä siitä, että ne eivät toimittaisi tavaraa unionin markkinoille oikeudenmukaisilla ehdoilla. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.

| (167) | Sama osapuoli väitti myös, että unionin tuotannonalalla oli määräävä asema unionin markkinoilla ja että markkinoilla ei esiinny kilpailua. Se väitti, että Kiinasta peräisin olevaa mononatriumglutamaattia koskevien toimenpiteiden voimassa pitäminen vahvistaisi unionin tuotannonalan asemaa unionin markkinoilla entisestään. |
| --- | --- |

(167)

Sama osapuoli väitti myös, että unionin tuotannonalalla oli määräävä asema unionin markkinoilla ja että markkinoilla ei esiinny kilpailua. Se väitti, että Kiinasta peräisin olevaa mononatriumglutamaattia koskevien toimenpiteiden voimassa pitäminen vahvistaisi unionin tuotannonalan asemaa unionin markkinoilla entisestään.

| (168) | Tutkimuksessa kävi selvästi ilmi, että unionin tuotannonala ei pystynyt säilyttämään myyntimääräänsä unionissa, sillä etenkin Indonesiasta tuleva tuonti pienensi sen markkinaosuutta. Unionin tuotannonala ei myöskään pystynyt nostamaan hintojaan raaka-ainekustannusten nousua vastaavasti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi, ja se kärsi huomattavia tappioita tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Komissio totesi myös, että tuonti muutamasta muusta kolmannesta maasta, joilla on vapaa pääsy unionin markkinoille, saa aikaan kilpailua. Näillä perusteilla ei ollut riittävästi näyttöä unionin tuotannonalan väitetystä määräävästä asemasta, joten väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(168)

Tutkimuksessa kävi selvästi ilmi, että unionin tuotannonala ei pystynyt säilyttämään myyntimääräänsä unionissa, sillä etenkin Indonesiasta tuleva tuonti pienensi sen markkinaosuutta. Unionin tuotannonala ei myöskään pystynyt nostamaan hintojaan raaka-ainekustannusten nousua vastaavasti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi, ja se kärsi huomattavia tappioita tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Komissio totesi myös, että tuonti muutamasta muusta kolmannesta maasta, joilla on vapaa pääsy unionin markkinoille, saa aikaan kilpailua. Näillä perusteilla ei ollut riittävästi näyttöä unionin tuotannonalan väitetystä määräävästä asemasta, joten väite oli hylättävä.

| (169) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen kyseessä oleva asianomainen osapuoli väitti, että ei olisi unionin edun mukaista, että unionin käyttäjät ovat riippuvaisia unionin tuotannonalasta ja että vaihtoehtoisia hankintalähteitä olisi oltava riittävästi. Väitteen tueksi asianomainen osapuoli totesi, että kulutuksen väheneminen tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä johtui pääosin unionin tuotannonalan tuotantomäärien vähenemisestä. |
| --- | --- |

(169)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen kyseessä oleva asianomainen osapuoli väitti, että ei olisi unionin edun mukaista, että unionin käyttäjät ovat riippuvaisia unionin tuotannonalasta ja että vaihtoehtoisia hankintalähteitä olisi oltava riittävästi. Väitteen tueksi asianomainen osapuoli totesi, että kulutuksen väheneminen tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä johtui pääosin unionin tuotannonalan tuotantomäärien vähenemisestä.

| (170) | Kuten 100 kappaleessa todetaan, tuotanto laski 5 prosenttia tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä, kun taas samana ajanjaksona kulutus väheni 13 prosenttia (ks. 76 ja 78 kappale). Tilivuonna 2011/2012 kapasiteetin käyttöaste oli 5 prosenttia alhaisemmalla tasolla kuin tilivuonna 2010/2011, mikä tarkoittaa sitä, että tilivuonna 2011/2012 oli olemassa varakapasiteettia. Unionin tuotannonalan tuotantoa ei voida siksi pitää kulutuksen vähenemiseen tilivuonna 2011/2012 vaikuttaneena tekijänä. Joka tapauksessa vaihtoehtoisia hankintalähteitä on saatavilla kolmansissa maissa (166 kappale). Tämä väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(170)

Kuten 100 kappaleessa todetaan, tuotanto laski 5 prosenttia tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä, kun taas samana ajanjaksona kulutus väheni 13 prosenttia (ks. 76 ja 78 kappale). Tilivuonna 2011/2012 kapasiteetin käyttöaste oli 5 prosenttia alhaisemmalla tasolla kuin tilivuonna 2010/2011, mikä tarkoittaa sitä, että tilivuonna 2011/2012 oli olemassa varakapasiteettia. Unionin tuotannonalan tuotantoa ei voida siksi pitää kulutuksen vähenemiseen tilivuonna 2011/2012 vaikuttaneena tekijänä. Joka tapauksessa vaihtoehtoisia hankintalähteitä on saatavilla kolmansissa maissa (166 kappale). Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.

| (171) | Koska Kiinaa koskevilla toimenpiteillä ei vaikuttanut olevan merkittäviä kielteisiä vaikutuksia yhteistyössä toimineisiin käyttäjiin, komissio katsoi edellä esitetyn perusteella, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä ei todennäköisesti olisi merkittävää vaikutusta alan toimijoiden taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(171)

Koska Kiinaa koskevilla toimenpiteillä ei vaikuttanut olevan merkittäviä kielteisiä vaikutuksia yhteistyössä toimineisiin käyttäjiin, komissio katsoi edellä esitetyn perusteella, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä ei todennäköisesti olisi merkittävää vaikutusta alan toimijoiden taloudelliseen tilanteeseen.

4.   Toimittajien etu

| (172) | Neljä unionin raaka-aineiden toimittajaa ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Näiden toimittajien raaka-ainemyynti unionin tuotannonalalle edusti vain pientä osaa niiden kokonaisliikevaihdosta. Kaksi toimittajista kiisti päätelmän ja väitti, että unionin tuotannonalan häviämisellä olisi merkittävä vaikutus niiden liiketoimintaan. Toimittajat väittivät, että mononatriumglutamaatin tuotannon loppumisella unionissa olisi haitallinen vaikutus niiden koko liiketoimintaan, koska sokeritehtaat tuottavat väkisinkin tietyn määrän sokerisiirappeja ja melasseja, ja unionin tuotannonala on niiden suurin ostaja. Tässä muodossa olevan sokerin myymättä jääminen vaikuttaisi koko kyseessä olevan tehtaan tehokkuuteen. |
| --- | --- |

(172)

Neljä unionin raaka-aineiden toimittajaa ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Näiden toimittajien raaka-ainemyynti unionin tuotannonalalle edusti vain pientä osaa niiden kokonaisliikevaihdosta. Kaksi toimittajista kiisti päätelmän ja väitti, että unionin tuotannonalan häviämisellä olisi merkittävä vaikutus niiden liiketoimintaan. Toimittajat väittivät, että mononatriumglutamaatin tuotannon loppumisella unionissa olisi haitallinen vaikutus niiden koko liiketoimintaan, koska sokeritehtaat tuottavat väkisinkin tietyn määrän sokerisiirappeja ja melasseja, ja unionin tuotannonala on niiden suurin ostaja. Tässä muodossa olevan sokerin myymättä jääminen vaikuttaisi koko kyseessä olevan tehtaan tehokkuuteen.

| (173) | Väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä, minkä vuoksi ne hylättiin. |
| --- | --- |

(173)

Väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä, minkä vuoksi ne hylättiin.

5.   Muut väitteet

| (174) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinaa koskevien toimenpiteiden vaikutusta olisi arvioitava kumulatiivisesti yhdessä Indonesiasta tulevan mononatriumglutamaatin tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden vaikutusten kanssa. |
| --- | --- |

(174)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinaa koskevien toimenpiteiden vaikutusta olisi arvioitava kumulatiivisesti yhdessä Indonesiasta tulevan mononatriumglutamaatin tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden vaikutusten kanssa.

| (175) | Molempien toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin analysoitiin tutkittaessa mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Analyysissä kävi ilmi, että monella kolmannella maalla on potentiaalia viedä mononatriumglutamaattia unioniin. Nämä kolmannet maat itse asiassa toimivatkin unionin markkinoilla ennen kuin Indonesiasta polkumyynnillä unioniin tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi. |
| --- | --- |

(175)

Molempien toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin analysoitiin tutkittaessa mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Analyysissä kävi ilmi, että monella kolmannella maalla on potentiaalia viedä mononatriumglutamaattia unioniin. Nämä kolmannet maat itse asiassa toimivatkin unionin markkinoilla ennen kuin Indonesiasta polkumyynnillä unioniin tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi.

6.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (176) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinaa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(176)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinaa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

H.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (177) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua. |
| --- | --- |

(177)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.

| (178) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1187/2008 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(178)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1187/2008 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

| (179) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle. Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(179)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle. Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (180) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(180)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00 (Taric-koodi 2922420010) kuuluvan mononatriumglutamaatin tuonnissa.

2.   Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli (%) | Taric- lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd | 36,5 | A884 |
| Kaikki muut yritykset | 39,7 | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli (%)

Taric- lisäkoodi

Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd

36,5

A884

Kaikki muut yritykset

39,7

A999

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1187/2008, annettu 27 päivänä marraskuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 322, 2.12.2008, s. 1).

2

(3)  EUVL C 60, 1.3.2013, s. 10.

3

(4)  EUVL C 349, 29.11.2013, s. 14.

4

(5)  Ilmoitus Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 349, 29.11.2013, s. 5).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 904/2014, annettu 20 päivänä elokuuta 2014, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa (EUVL L 246, 21.8.2014, s. 1).

6

(7)  Osui ajallisesti yksiin unionin ainoan tuottajan tilikausien — huhtikuusta maaliskuuhun — kanssa (tilikausi 2010/2011, tilikausi 2011/2012, tilikausi 2012/2013, tutkimusajanjakso).

7

(8)  Asetus (EY) N:o 1187/2008.

8

(9)  EUVL C 349, 29.11.2013, s. 5.

9

(10)  Sopimus tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen 1994 VI artiklan soveltamisesta (1994 polkumyyntisopimus).

10

(11)  Keskimääräiset hinnat eivät sisällä voimassa olevia polkumyyntitulleja.

11

Lähde: Eurostat.

Lähde:

(12)  Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 904/2014.

12

(13)  Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 904/2014.

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 259/2012, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, asetuksen (EY) N:o 648/2004 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käytöstä kuluttajille tarkoitetuissa pyykinpesuaineissa ja kuluttajille tarkoitetuissa konetiskiaineissa (EUVL L 94, 30.3.2012, s. 16).

14

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/54

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/84,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2015,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 22 päivästä elokuuta 2014 komission asetuksella (EU) N:o 904/2014 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 22 päivästä elokuuta 2014 komission asetuksella (EU) N:o 904/2014 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa.

| (2) | Menettely käynnistettiin 29 päivänä marraskuuta 2013 Ajinomoto Foods Europe SAS:n, jäljempänä ’valituksen tekijä’, 16 päivänä lokakuuta 2013 tekemän valituksen johdosta; yritys on ainoa mononatriumglutamaatin tuottaja unionissa ja edustaa näin ollen 100:aa prosenttia mononatriumglutamaatin kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Menettely käynnistettiin 29 päivänä marraskuuta 2013 Ajinomoto Foods Europe SAS:n, jäljempänä ’valituksen tekijä’, 16 päivänä lokakuuta 2013 tekemän valituksen johdosta; yritys on ainoa mononatriumglutamaatin tuottaja unionissa ja edustaa näin ollen 100:aa prosenttia mononatriumglutamaatin kokonaistuotannosta unionissa.

| (3) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän huhtikuuta 2010 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(3)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän huhtikuuta 2010 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   Myöhempi menettely

| (4) | Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(4)

Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.

| (5) | Komissio tutki asianomaisten osapuolten esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset, ja muutti tarvittaessa alustavia päätelmiä niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Komissio tutki asianomaisten osapuolten esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset, ja muutti tarvittaessa alustavia päätelmiä niiden mukaisesti.

| (6) | Komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa ja kantaa lopullisesti väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksia lopullisista päätelmistä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa ja kantaa lopullisesti väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksia lopullisista päätelmistä.

| (7) | Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon.

3.   Otanta

| (8) | Koska etuyhteydettömien tuojien otannasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7–19 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(8)

Koska etuyhteydettömien tuojien otannasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7–19 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (9) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote on Indonesiasta peräisin oleva mononatriumglutamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Mononatriumglutamaatti on elintarvikelisäaine, ja sitä käytetään pääasiassa arominvahventeena keitoissa, liemissä, liha- ja kalaruoissa, maustesekoituksissa ja valmisruoissa. Sitä tuotetaan erikokoisina valkoisina hajuttomina kiteinä. Mononatriumglutamaattia käytetään myös kemianteollisuudessa muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineissa. Mononatriumglutamaattia on saatavilla erikokoisissa pakkauksissa 0,5 gramman kuluttajapakkauksista 1 000 kilogramman suurpakkauksiin. Pienempiä pakkauskokoja myydään vähittäiskaupassa yksityisille kuluttajille, ja yli 20 kilogramman pakkaukset on tarkoitettu teolliseen käyttöön. Lisäksi tarjolla on eri puhtausasteita. Pakkauskoosta ja puhtausasteesta riippumatta mononatriumglutamaatin ominaisuudet pysyvät kuitenkin samoina. |
| --- | --- |

(9)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote on Indonesiasta peräisin oleva mononatriumglutamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Mononatriumglutamaatti on elintarvikelisäaine, ja sitä käytetään pääasiassa arominvahventeena keitoissa, liemissä, liha- ja kalaruoissa, maustesekoituksissa ja valmisruoissa. Sitä tuotetaan erikokoisina valkoisina hajuttomina kiteinä. Mononatriumglutamaattia käytetään myös kemianteollisuudessa muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineissa. Mononatriumglutamaattia on saatavilla erikokoisissa pakkauksissa 0,5 gramman kuluttajapakkauksista 1 000 kilogramman suurpakkauksiin. Pienempiä pakkauskokoja myydään vähittäiskaupassa yksityisille kuluttajille, ja yli 20 kilogramman pakkaukset on tarkoitettu teolliseen käyttöön. Lisäksi tarjolla on eri puhtausasteita. Pakkauskoosta ja puhtausasteesta riippumatta mononatriumglutamaatin ominaisuudet pysyvät kuitenkin samoina.

| (10) | Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21–25 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(10)

Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21–25 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Normaaliarvo

| (11) | Koska normaaliarvoa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26–31 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(11)

Koska normaaliarvoa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26–31 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.   Vientihinta

| (12) | Molemmat yhteistyössä toimineet indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat toistivat väitteensä siitä, että niiden myyntihinnat niihin etuyhteydessä oleville yrityksille olivat markkinaehtoiset ja että vientihinnan määrittämisen olisi sen vuoksi perustuttava myyntihintaan indonesialaisen emoyhtiön ja ensimmäisen etuyhteydessä olevan asiakkaan välillä eikä laskennalliseen vientihintaan. |
| --- | --- |

(12)

Molemmat yhteistyössä toimineet indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat toistivat väitteensä siitä, että niiden myyntihinnat niihin etuyhteydessä oleville yrityksille olivat markkinaehtoiset ja että vientihinnan määrittämisen olisi sen vuoksi perustuttava myyntihintaan indonesialaisen emoyhtiön ja ensimmäisen etuyhteydessä olevan asiakkaan välillä eikä laskennalliseen vientihintaan.

| (13) | Tämän tueksi molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ei ole olemassa näyttöä tuotteiden välisestä ristiinkompensoinnista tai muista kustannuksista, joita indonesialaisen emoyhtiön ja siihen etuyhteydessä olevien yritysten välillä olisi aiheutunut. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 kappaleessa esitettyjen päätelmien ei olisi pitänyt perustua näihin seikkoihin. |
| --- | --- |

(13)

Tämän tueksi molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ei ole olemassa näyttöä tuotteiden välisestä ristiinkompensoinnista tai muista kustannuksista, joita indonesialaisen emoyhtiön ja siihen etuyhteydessä olevien yritysten välillä olisi aiheutunut. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 kappaleessa esitettyjen päätelmien ei olisi pitänyt perustua näihin seikkoihin.

| (14) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että siihen unionissa etuyhteydessä oleva yritys ei ollut tuoja vaan välittäjä, joka jälleenmyi tuotteen unionissa ennen tulliselvitystä. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämän perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 kappaleessa esitettyjä päätelmiä ei voida ottaa huomioon eli sitä, että siirtohinta etuyhteydessä olevien yritysten välillä ei ollut sen tasoinen, että etuyhteydessä oleva tuoja voisi saavuttaa kohtuullisen voiton unionissa. |
| --- | --- |

(14)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että siihen unionissa etuyhteydessä oleva yritys ei ollut tuoja vaan välittäjä, joka jälleenmyi tuotteen unionissa ennen tulliselvitystä. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämän perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 kappaleessa esitettyjä päätelmiä ei voida ottaa huomioon eli sitä, että siirtohinta etuyhteydessä olevien yritysten välillä ei ollut sen tasoinen, että etuyhteydessä oleva tuoja voisi saavuttaa kohtuullisen voiton unionissa.

| (15) | Heti aluksi on syytä huomata, että jo pelkkä viejän ja tuojan välinen yhteys oikeuttaa komission pitämään tosiasiallista vientihintaa epäluotettavana, koska yhteys viejän ja tuojan välillä on nimenomaan yksi niistä monista syistä, joiden perusteella tosiasiallisia vientihintoja voidaan pitää epäluotettavina. Toimittajan ja tuojan välisen yhteyden vuoksi toimittajan siihen unionissa etuyhteydessä olevalta yritykseltä veloittamat hinnat ovat siirtohintoja, jotka eivät perustu markkinaehtoisiin neuvotteluihin, joita yleensä käydään riippumattomien yritysten välillä. On myös selvää, että etuyhteydessä olevan yrityksen toimintaan liittyvät kustannukset ja voittomarginaali pienentävät suoraan vientiä harjoittavan tuottajan saamaa määrää, koska tavallisesti tuoja vastaa niistä. |
| --- | --- |

(15)

Heti aluksi on syytä huomata, että jo pelkkä viejän ja tuojan välinen yhteys oikeuttaa komission pitämään tosiasiallista vientihintaa epäluotettavana, koska yhteys viejän ja tuojan välillä on nimenomaan yksi niistä monista syistä, joiden perusteella tosiasiallisia vientihintoja voidaan pitää epäluotettavina. Toimittajan ja tuojan välisen yhteyden vuoksi toimittajan siihen unionissa etuyhteydessä olevalta yritykseltä veloittamat hinnat ovat siirtohintoja, jotka eivät perustu markkinaehtoisiin neuvotteluihin, joita yleensä käydään riippumattomien yritysten välillä. On myös selvää, että etuyhteydessä olevan yrityksen toimintaan liittyvät kustannukset ja voittomarginaali pienentävät suoraan vientiä harjoittavan tuottajan saamaa määrää, koska tavallisesti tuoja vastaa niistä.

| (16) | Lisäksi tässä nimenomaisessa tapauksessa tutkimuksessa kävi ilmi, että asiaan liittyvät etuyhteydessä olevat yritykset eivät yltäneet kestäviin voittomarginaaleihin unionissa. Tältä osin on ensinnäkin huomattava, että etuyhteydettömän yhteistyössä toimineen tuojan voittomarginaalia ei voitu käyttää, koska se oli luottamuksellista tietoa, jota ei siksi voitu ilmoittaa kilpailijoille. Sen vuoksi vertailuarvona käytettiin aiemmassa menettelyssä (3) käytettyä voittomarginaalia, joka koski samankaltaisella tuotannonalalla valmistettua ja tämän tapauksen tyyppisissä olosuhteissa unioniin tuotua toista kemiallista tuotetta. Kyseinen voittomarginaali on objektiivisin käytettävissä oleva perusta markkinaehtoisen vientihinnan arvioimiseksi tyydyttävästi. Käytetty kohtuullinen voittomarginaali oli 5 prosenttia. Koska etuyhteydessä olevien yritysten unionissa saavuttama voitto on merkittävästi mainittua kynnysarvoa alhaisempi ja koska tällainen voitto ei ole pitkällä aikavälillä riittävä, siirtohintaa ei voida pitää luotettavana. |
| --- | --- |

(16)

Lisäksi tässä nimenomaisessa tapauksessa tutkimuksessa kävi ilmi, että asiaan liittyvät etuyhteydessä olevat yritykset eivät yltäneet kestäviin voittomarginaaleihin unionissa. Tältä osin on ensinnäkin huomattava, että etuyhteydettömän yhteistyössä toimineen tuojan voittomarginaalia ei voitu käyttää, koska se oli luottamuksellista tietoa, jota ei siksi voitu ilmoittaa kilpailijoille. Sen vuoksi vertailuarvona käytettiin aiemmassa menettelyssä (3) käytettyä voittomarginaalia, joka koski samankaltaisella tuotannonalalla valmistettua ja tämän tapauksen tyyppisissä olosuhteissa unioniin tuotua toista kemiallista tuotetta. Kyseinen voittomarginaali on objektiivisin käytettävissä oleva perusta markkinaehtoisen vientihinnan arvioimiseksi tyydyttävästi. Käytetty kohtuullinen voittomarginaali oli 5 prosenttia. Koska etuyhteydessä olevien yritysten unionissa saavuttama voitto on merkittävästi mainittua kynnysarvoa alhaisempi ja koska tällainen voitto ei ole pitkällä aikavälillä riittävä, siirtohintaa ei voida pitää luotettavana.

| (17) | Välttämättä ei myöskään vaadita myönteistä näyttöä siitä, että etuyhteydessä olevien yritysten välillä on tapahtunut ristiinkompensointia tai että on aiheutunut kustannuksia, joista tuoja vastaa. Kuten edellä todetaan, nämä kustannukset aiheutuvat etuyhteydessä olevalle yritykselle aina, kun yritys suorittaa myynti- tai tuontitapahtuman. Koska etuyhteydessä olevilla yrityksillä on yhteyksiä toisiinsa, ristiinkompensointia muiden tuotteiden kanssa tai tällaisia kustannuksia ei voida jättää huomioimatta, mistä seuraa, että siirtohinnat ovat epäluotettavia. |
| --- | --- |

(17)

Välttämättä ei myöskään vaadita myönteistä näyttöä siitä, että etuyhteydessä olevien yritysten välillä on tapahtunut ristiinkompensointia tai että on aiheutunut kustannuksia, joista tuoja vastaa. Kuten edellä todetaan, nämä kustannukset aiheutuvat etuyhteydessä olevalle yritykselle aina, kun yritys suorittaa myynti- tai tuontitapahtuman. Koska etuyhteydessä olevilla yrityksillä on yhteyksiä toisiinsa, ristiinkompensointia muiden tuotteiden kanssa tai tällaisia kustannuksia ei voida jättää huomioimatta, mistä seuraa, että siirtohinnat ovat epäluotettavia.

| (18) | Ei ole myöskään oleellista, hoitaako etuyhteydessä oleva yritys kaikkia tyypillisiä maahantuojalle kuuluvia tehtäviä vai muita tehtäviä. Olennainen tekijä on se, onko vientihinta yhteisön rajalla -tasolla luotettava. Kuten 15 kappaleessa todetaan, tässä tutkimuksessa kävi ilmi, että etuyhteydessä olevien yritysten välisillä hinnoilla unionissa toimivat etuyhteydessä olevat yritykset eivät pystyneet saavuttamaan kohtuullista voittomarginaalia. Yksikään viejä ei toimittanut näyttöä siitä, miksi mainittu voittomarginaali olisi epäasianmukainen, ja siksi siihen liittyviä väitteitä ei voida pitää perusteltuina. Väite, jonka mukaan yksi näistä etuyhteydessä olevista yrityksistä ei hoitanut tuojan tehtäviä, oli perusteeton, sillä edellä todetun mukaisesti on epäolennaista, mitä nimenomaisia tehtäviä yritys hoitaa unionissa. Lisäksi se seikka, että yritys hoiti vain joitakin tuojan tehtäviä, näkyy etuyhteydessä olevien yrityksen myynti-, yleis- ja hallintokustannuksissa mutta ei käytetyssä voittomarginaalissa. Olisi huomattava niin ikään, että vaikka etuyhteydessä oleva yritys hoitaa tietyt toiminnot ennen tuontia, se ei tarkoita sitä, että vientihintaa ei voi laskea ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitetun jälleenmyyntihinnan perusteella, jota on oikaistu perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Ei ole myöskään oleellista, hoitaako etuyhteydessä oleva yritys kaikkia tyypillisiä maahantuojalle kuuluvia tehtäviä vai muita tehtäviä. Olennainen tekijä on se, onko vientihinta yhteisön rajalla -tasolla luotettava. Kuten 15 kappaleessa todetaan, tässä tutkimuksessa kävi ilmi, että etuyhteydessä olevien yritysten välisillä hinnoilla unionissa toimivat etuyhteydessä olevat yritykset eivät pystyneet saavuttamaan kohtuullista voittomarginaalia. Yksikään viejä ei toimittanut näyttöä siitä, miksi mainittu voittomarginaali olisi epäasianmukainen, ja siksi siihen liittyviä väitteitä ei voida pitää perusteltuina. Väite, jonka mukaan yksi näistä etuyhteydessä olevista yrityksistä ei hoitanut tuojan tehtäviä, oli perusteeton, sillä edellä todetun mukaisesti on epäolennaista, mitä nimenomaisia tehtäviä yritys hoitaa unionissa. Lisäksi se seikka, että yritys hoiti vain joitakin tuojan tehtäviä, näkyy etuyhteydessä olevien yrityksen myynti-, yleis- ja hallintokustannuksissa mutta ei käytetyssä voittomarginaalissa. Olisi huomattava niin ikään, että vaikka etuyhteydessä oleva yritys hoitaa tietyt toiminnot ennen tuontia, se ei tarkoita sitä, että vientihintaa ei voi laskea ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitetun jälleenmyyntihinnan perusteella, jota on oikaistu perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

| (19) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi yhteistyössä toiminutta indonesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toisti väitteensä, jotka koskivat vientihinnan määrittämistä. Yksi vientiä harjoittava tuottaja kiisti 15 kappaleessa esitetyt päätelmät, joiden mukaan jo pelkkä viejän ja tuojan välinen yhteys oikeuttaa komission pitämään tosiasiallista vientihintaa epäluotettavana, ja väitti sen olevan perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan vastaista. Lisäksi sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että 17 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että etuyhteydessä olevalle yritykselle aiheutuu kustannuksia aina, kun yritys suorittaa myynti- tai tuontitapahtuman, eivät perustuneet tosiasioihin. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että komissio ei ottanut huomioon sitä, että hintojen taso oli sama niin etuyhteydessä olevalle yritykselle kuin riippumattomille asiakkaille unionissa. |
| --- | --- |

(19)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi yhteistyössä toiminutta indonesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toisti väitteensä, jotka koskivat vientihinnan määrittämistä. Yksi vientiä harjoittava tuottaja kiisti 15 kappaleessa esitetyt päätelmät, joiden mukaan jo pelkkä viejän ja tuojan välinen yhteys oikeuttaa komission pitämään tosiasiallista vientihintaa epäluotettavana, ja väitti sen olevan perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan vastaista. Lisäksi sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että 17 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että etuyhteydessä olevalle yritykselle aiheutuu kustannuksia aina, kun yritys suorittaa myynti- tai tuontitapahtuman, eivät perustuneet tosiasioihin. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että komissio ei ottanut huomioon sitä, että hintojen taso oli sama niin etuyhteydessä olevalle yritykselle kuin riippumattomille asiakkaille unionissa.

| (20) | Toinen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, jonka mukaan sen vientihinta ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa olisi otettava huomion vientihinnan määrityksessä, ja korosti, että siihen etuyhteydessä oleva yritys toimi ainoastaan välittäjänä ja että unionin etuyhteydettömät asiakkaat hoitivat muun muassa tulliselvityksen. |
| --- | --- |

(20)

Toinen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, jonka mukaan sen vientihinta ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa olisi otettava huomion vientihinnan määrityksessä, ja korosti, että siihen etuyhteydessä oleva yritys toimi ainoastaan välittäjänä ja että unionin etuyhteydettömät asiakkaat hoitivat muun muassa tulliselvityksen.

| (21) | Näiden väitteiden osalta on huomattava, että komissio katsoi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, että tapaukseen liittyvien tosiasioiden perusteella vientihinnat olisi muodostettava laskennallisesti viejän ja siihen etuyhteydessä olevien osapuolten välisen yhteyden vuoksi. Tutkimuksessa kävi tosiaankin ilmi, että asiaan liittyvät etuyhteydessä olevat osapuolet eivät yltäneet kestäviin voittomarginaaleihin unionissa tutkimusajanjakson aikana. Tältä osin etuyhteydessä olevan yrityksen tehtävät unionissa eivät ole olennaisia määritettäessä, olisiko vientihinnat tässä tapauksessa muodostettava laskennallisesti. Kuten 18 kappaleessa todetaan, myöskään se, että etuyhteydessä olevat yritykset hoitavat vain joitakin tehtäviä, ei estä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan soveltamista, mutta se näkyy siten, että hinnasta, jolla tarkasteltavana oleva tuote jälleenmyydään ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle, vähennetään pienemmät myynti-, yleis- ja hallintokustannukset. On myös syytä huomata, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet uutta näyttöä, joka voisi muuttaa päätelmiä. Väitteitä, jotka koskivat samaa hintatasoa etuyhteydessä oleville asiakkaille ja riippumattomille asiakkaille, käsiteltiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 kappaleessa. Tutkimuksessa todettiin, että vaikka hintataso oli sama kuin riippumattomille asiakkaille, etuyhteydessä olevien yritysten väliset siirtohinnat eivät olleet sellaisella tasolla, että etuyhteydessä olevat tuojat olisivat pystyneet saamaan kestävää voittoa unionissa. Nämä väitteet olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(21)

Näiden väitteiden osalta on huomattava, että komissio katsoi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, että tapaukseen liittyvien tosiasioiden perusteella vientihinnat olisi muodostettava laskennallisesti viejän ja siihen etuyhteydessä olevien osapuolten välisen yhteyden vuoksi. Tutkimuksessa kävi tosiaankin ilmi, että asiaan liittyvät etuyhteydessä olevat osapuolet eivät yltäneet kestäviin voittomarginaaleihin unionissa tutkimusajanjakson aikana. Tältä osin etuyhteydessä olevan yrityksen tehtävät unionissa eivät ole olennaisia määritettäessä, olisiko vientihinnat tässä tapauksessa muodostettava laskennallisesti. Kuten 18 kappaleessa todetaan, myöskään se, että etuyhteydessä olevat yritykset hoitavat vain joitakin tehtäviä, ei estä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan soveltamista, mutta se näkyy siten, että hinnasta, jolla tarkasteltavana oleva tuote jälleenmyydään ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle, vähennetään pienemmät myynti-, yleis- ja hallintokustannukset. On myös syytä huomata, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet uutta näyttöä, joka voisi muuttaa päätelmiä. Väitteitä, jotka koskivat samaa hintatasoa etuyhteydessä oleville asiakkaille ja riippumattomille asiakkaille, käsiteltiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 kappaleessa. Tutkimuksessa todettiin, että vaikka hintataso oli sama kuin riippumattomille asiakkaille, etuyhteydessä olevien yritysten väliset siirtohinnat eivät olleet sellaisella tasolla, että etuyhteydessä olevat tuojat olisivat pystyneet saamaan kestävää voittoa unionissa. Nämä väitteet olisi näin ollen hylättävä.

| (22) | Sen vuoksi tässä tutkimuksessa käytettyjä laskennallisia vientihintoja koskevat väitteet olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(22)

Sen vuoksi tässä tutkimuksessa käytettyjä laskennallisia vientihintoja koskevat väitteet olisi hylättävä.

| (23) | Samat kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät, että jos vientihinnat muodostetaan laskennallisesti niiden 12–14 kappaleessa esiin tuomista seikoista huolimatta, vientihinnan laskemisessa käytetty 5 prosentin voittomarginaali on liioiteltu, ja sen sijaan olisi käytettävä niihin etuyhteydessä olevien yritysten tosiasiallisia voittomarginaaleja, sillä etuyhteydessä olevien yritysten väliset hinnat ovat samantasoisia kuin riippumattomilta asiakkailta veloitetut hinnat. |
| --- | --- |

(23)

Samat kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät, että jos vientihinnat muodostetaan laskennallisesti niiden 12–14 kappaleessa esiin tuomista seikoista huolimatta, vientihinnan laskemisessa käytetty 5 prosentin voittomarginaali on liioiteltu, ja sen sijaan olisi käytettävä niihin etuyhteydessä olevien yritysten tosiasiallisia voittomarginaaleja, sillä etuyhteydessä olevien yritysten väliset hinnat ovat samantasoisia kuin riippumattomilta asiakkailta veloitetut hinnat.

| (24) | Siirtohintojen luotettavuudesta ja unionissa toimivien etuyhteydessä olevien yritysten voittomarginaaleista 15–18 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella väite olisi hylättävä. Toteutuneisiin kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tehdyt oikaisut perustuivat joka tapauksessa asianomaisten yritysten omiin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin ja kuvastivat siten näiden yritysten toimintaa tehtävistä riippumatta. Väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(24)

Siirtohintojen luotettavuudesta ja unionissa toimivien etuyhteydessä olevien yritysten voittomarginaaleista 15–18 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella väite olisi hylättävä. Toteutuneisiin kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tehdyt oikaisut perustuivat joka tapauksessa asianomaisten yritysten omiin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin ja kuvastivat siten näiden yritysten toimintaa tehtävistä riippumatta. Väite olisi näin ollen hylättävä.

| (25) | Yksi edellä mainituista vientiä harjoittavista tuottajista väitti, että sen vientihinnan olisi pitänyt perustua tosiasiassa maksettuun tai maksettavaan hintaan perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti erään sellaisen yrityksen kanssa tehtyjen liiketoimien osalta, joka ei ole siihen etuyhteydessä. Komissio katsoi kuitenkin, että kyseessä oleva myynti ei ollut vientimyyntiä unioniin. Tämän perusteella kyseisiä liiketoimia ei otettu huomioon vientihintaa määritettäessä. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja kiisti päätelmän sillä perusteella, että komission olisi otettava huomioon kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuottaman tarkasteltavan olevan tuotteen koko myynti unionissa. Vientihinnan määrityksessä otettiin huomioon koko myynti riippumattomille asiakkaille. Kaikki tämän jälkeiset riippumattoman asiakkaan suorittamat myyntitapahtumat on jätettävä määrityksen ulkopuolelle, koska ensinnäkään kyse ei ole perusasetuksen 2 artiklan 8 ja 9 kohdassa tarkoitetusta vientimyynnistä ja toiseksi olisi vaara, että kyseinen myynti lasketaan kahdesti. Tästä syystä vientiä harjoittavan tuottajan väite hylättiin. |
| --- | --- |

(25)

Yksi edellä mainituista vientiä harjoittavista tuottajista väitti, että sen vientihinnan olisi pitänyt perustua tosiasiassa maksettuun tai maksettavaan hintaan perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti erään sellaisen yrityksen kanssa tehtyjen liiketoimien osalta, joka ei ole siihen etuyhteydessä. Komissio katsoi kuitenkin, että kyseessä oleva myynti ei ollut vientimyyntiä unioniin. Tämän perusteella kyseisiä liiketoimia ei otettu huomioon vientihintaa määritettäessä. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja kiisti päätelmän sillä perusteella, että komission olisi otettava huomioon kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuottaman tarkasteltavan olevan tuotteen koko myynti unionissa. Vientihinnan määrityksessä otettiin huomioon koko myynti riippumattomille asiakkaille. Kaikki tämän jälkeiset riippumattoman asiakkaan suorittamat myyntitapahtumat on jätettävä määrityksen ulkopuolelle, koska ensinnäkään kyse ei ole perusasetuksen 2 artiklan 8 ja 9 kohdassa tarkoitetusta vientimyynnistä ja toiseksi olisi vaara, että kyseinen myynti lasketaan kahdesti. Tästä syystä vientiä harjoittavan tuottajan väite hylättiin.

| (26) | Koska vientihinnan määrittämisestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32–38 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(26)

Koska vientihinnan määrittämisestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32–38 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

3.   Vertailu

| (27) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa kiistivät, että tavaroiden siirtämisestä tehtaalta varastoon johtuvat kustannukset olisivat sisäisiä logistiikkakustannuksia, joita ei siksi oteta huomioon hintojen vertailussa. |
| --- | --- |

(27)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa kiistivät, että tavaroiden siirtämisestä tehtaalta varastoon johtuvat kustannukset olisivat sisäisiä logistiikkakustannuksia, joita ei siksi oteta huomioon hintojen vertailussa.

| (28) | Yhdellä vientiä harjoittavalla tuottajalla on kotimarkkinoilla useita jakeluvarastoja, joista mononatriumglutamaatti laivataan lopullisille asiakkaille. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kuljetuskustannuksia tehtaasta varastoon olisi pidettävä kotimaan rahtikustannuksina, ja ne olisi vähennettävä normaaliarvosta, koska tällaisia kustannuksia ei synny vientimyynnissä. Toinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että joissakin tapauksissa tavaran siirtämistä varastoon koskevat kustannukset voidaan yhdistää tiettyyn laskuun, jolloin ne ovat suoria myyntikuluja ja sisältyvät asiakkaalta veloitettuun hintaan ja vaikuttavat siten hintojen vertailukelpoisuuteen. Näin ollen ne olisi vähennettävä normaaliarvosta. |
| --- | --- |

(28)

Yhdellä vientiä harjoittavalla tuottajalla on kotimarkkinoilla useita jakeluvarastoja, joista mononatriumglutamaatti laivataan lopullisille asiakkaille. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kuljetuskustannuksia tehtaasta varastoon olisi pidettävä kotimaan rahtikustannuksina, ja ne olisi vähennettävä normaaliarvosta, koska tällaisia kustannuksia ei synny vientimyynnissä. Toinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että joissakin tapauksissa tavaran siirtämistä varastoon koskevat kustannukset voidaan yhdistää tiettyyn laskuun, jolloin ne ovat suoria myyntikuluja ja sisältyvät asiakkaalta veloitettuun hintaan ja vaikuttavat siten hintojen vertailukelpoisuuteen. Näin ollen ne olisi vähennettävä normaaliarvosta.

| (29) | Varastojen katsotaan olevan osa vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloja, ja tuote on valmis myyntiin vasta siitä hetkestä, kun se on varastossa. Varaston etäisyys tehtaasta on epäolennainen niin kuin myös se, voidaanko kuljetus tehtaasta varastoon yhdistää tiettyyn kotimaiseen myyntitapahtumaan, koska nämä kustannukset syntyvät tyypillisesti ennen myyntiä, eivätkä ne siksi ole suoria myyntikuluja, jotka vaikuttaisivat hintojen vertailukelpoisuuteen. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan perusteella nämä väitteet olisi sen vuoksi hylättävä. |
| --- | --- |

(29)

Varastojen katsotaan olevan osa vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloja, ja tuote on valmis myyntiin vasta siitä hetkestä, kun se on varastossa. Varaston etäisyys tehtaasta on epäolennainen niin kuin myös se, voidaanko kuljetus tehtaasta varastoon yhdistää tiettyyn kotimaiseen myyntitapahtumaan, koska nämä kustannukset syntyvät tyypillisesti ennen myyntiä, eivätkä ne siksi ole suoria myyntikuluja, jotka vaikuttaisivat hintojen vertailukelpoisuuteen. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan perusteella nämä väitteet olisi sen vuoksi hylättävä.

| (30) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen se yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, joka toi mononatriumglutamaattia unionin ulkopuolella toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, väitti, että sen vientiä ei pitäisi oikaista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla, koska kyseinen unionin ulkopuolinen etuyhteydessä oleva yritys ei toiminut edustajana eikä työskennellyt palkkioperusteisesti. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että kyseessä olevan etuyhteydessä olevan yrityksen voittomarginaali, jota käytettiin tehdyn oikaisun perustana, ei vaikuta hinnan vertailukelpoisuuteen, koska vientihintaa muodostettaessa komissio vähensi jo kohtuullisen voittomarginaalin unionissa toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen tasolla, mikä kattaa kaikkiin yrityksensisäisiin liiketoimiin liittyvät kaikki voittomarginaalit. Vientiä harjoittava tuottaja väitti edelleen, että korkeintaan etuyhteydessä olevan yrityksen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jos ylipäätään mitään, voitaisiin vähentää laskennallisesta vientihinnasta. |
| --- | --- |

(30)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen se yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, joka toi mononatriumglutamaattia unionin ulkopuolella toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, väitti, että sen vientiä ei pitäisi oikaista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla, koska kyseinen unionin ulkopuolinen etuyhteydessä oleva yritys ei toiminut edustajana eikä työskennellyt palkkioperusteisesti. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että kyseessä olevan etuyhteydessä olevan yrityksen voittomarginaali, jota käytettiin tehdyn oikaisun perustana, ei vaikuta hinnan vertailukelpoisuuteen, koska vientihintaa muodostettaessa komissio vähensi jo kohtuullisen voittomarginaalin unionissa toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen tasolla, mikä kattaa kaikkiin yrityksensisäisiin liiketoimiin liittyvät kaikki voittomarginaalit. Vientiä harjoittava tuottaja väitti edelleen, että korkeintaan etuyhteydessä olevan yrityksen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jos ylipäätään mitään, voitaisiin vähentää laskennallisesta vientihinnasta.

| (31) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin ulkopuolella toimiva etuyhteydessä oleva yritys lisäsi voittomarginaalin kaikkeen unioniin suuntautuneeseen vientiin. Voittomarginaali vaikutti hintojen vertailukelpoisuuteen, koska se lisättiin ainoastaan vientimyyntiin, ei kotimarkkinamyyntiin. Väitettä, jonka mukaan etuyhteydessä olevan yrityksen voittomarginaali oli jo otettu huomioon laskennallisessa vientihinnassa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, ei voitu hyväksyä. Tämä johtuu siitä, että perusasetuksen 2 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisilla oikaisuilla on eri tavoite, ne ovat erillisiä ja toisistaan erotettavissa olevia ja niitä koskevat eri aineelliset säännöt. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdalla pyritään määrittämään luotettava vientihinta, kun taas perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdalla pyritään varmistamaan vientihinnan ja normaaliarvon vertailukelpoisuus. Kun vientihinta on asianmukaisesti määritetty perusasetuksen 2 artiklan 8 ja 9 kohdan mukaisesti, 2 artiklan 10 kohdan mukaiset lisäoikaisut eivät enää koske vientihintaa sinänsä eikä niiden tarkoituksena missään tapauksessa ole määrittää itse normaaliarvoa ja vientihintaa. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja jättää siten huomioimatta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisen oikaisun tarkoituksen, joka on siis muuttaa hinta vertailukelpoiseksi normaaliarvon kanssa, ei määrittää vientihintaa sinänsä. Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla vähennetty kohtuullinen voittomarginaali ei kata kaikkia mahdollisia samassa myyntikanavassa toteutuneita voittomarginaaleja. Oikaistavan määrän osalta tehty oikaisu heijastaa sitä voittomarginaalia, joka tosiasiallisesti veloitettiin etuyhteydessä olevien yritysten välillä, ja siten myös vaikuttaa hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Sitä ei ole sen vuoksi aiheellista korvata toisella teoreettisella määrällä. Komissiolla on myös oikeus ottaa huomioon se, että unionin ulkopuolella toimiva etuyhteydessä oleva yritys saa maksun (sen unionissa olevilta asiakkailta laskuttamastaan myynnistä saadun voiton muodossa). Jotta etuyhteydessä oleva yritys voidaan kyseisten maksujen osalta tunnustaa unionin ulkopuolella sijaitsevassa maassa (jossa yritysvero on huomattavasti alhaisempi kuin Indonesiassa) kyseisen maan yritysveron alaiseksi yritykseksi, sen täytyy tosiasiallisesti hoitaa liiketoimia kyseisessä maassa. Indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei voi pyrkiä varmistamaan itselleen suotuisaa verokohtelua unionin ulkopuolella sijaitsevassa maassa siihen etuyhteydessä olevan yrityksen läsnäolon ja tämän kyseisen maan oikeudenkäyttöalueella tapahtuvan liiketoiminnan kautta ja samanaikaisesti vakuuttaa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä, että kyseinen etuyhteydessä oleva yritys ei harjoita liiketoimintaa. Sen vuoksi nämä väitteet olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(31)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin ulkopuolella toimiva etuyhteydessä oleva yritys lisäsi voittomarginaalin kaikkeen unioniin suuntautuneeseen vientiin. Voittomarginaali vaikutti hintojen vertailukelpoisuuteen, koska se lisättiin ainoastaan vientimyyntiin, ei kotimarkkinamyyntiin. Väitettä, jonka mukaan etuyhteydessä olevan yrityksen voittomarginaali oli jo otettu huomioon laskennallisessa vientihinnassa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, ei voitu hyväksyä. Tämä johtuu siitä, että perusasetuksen 2 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisilla oikaisuilla on eri tavoite, ne ovat erillisiä ja toisistaan erotettavissa olevia ja niitä koskevat eri aineelliset säännöt. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdalla pyritään määrittämään luotettava vientihinta, kun taas perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdalla pyritään varmistamaan vientihinnan ja normaaliarvon vertailukelpoisuus. Kun vientihinta on asianmukaisesti määritetty perusasetuksen 2 artiklan 8 ja 9 kohdan mukaisesti, 2 artiklan 10 kohdan mukaiset lisäoikaisut eivät enää koske vientihintaa sinänsä eikä niiden tarkoituksena missään tapauksessa ole määrittää itse normaaliarvoa ja vientihintaa. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja jättää siten huomioimatta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisen oikaisun tarkoituksen, joka on siis muuttaa hinta vertailukelpoiseksi normaaliarvon kanssa, ei määrittää vientihintaa sinänsä. Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla vähennetty kohtuullinen voittomarginaali ei kata kaikkia mahdollisia samassa myyntikanavassa toteutuneita voittomarginaaleja. Oikaistavan määrän osalta tehty oikaisu heijastaa sitä voittomarginaalia, joka tosiasiallisesti veloitettiin etuyhteydessä olevien yritysten välillä, ja siten myös vaikuttaa hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Sitä ei ole sen vuoksi aiheellista korvata toisella teoreettisella määrällä. Komissiolla on myös oikeus ottaa huomioon se, että unionin ulkopuolella toimiva etuyhteydessä oleva yritys saa maksun (sen unionissa olevilta asiakkailta laskuttamastaan myynnistä saadun voiton muodossa). Jotta etuyhteydessä oleva yritys voidaan kyseisten maksujen osalta tunnustaa unionin ulkopuolella sijaitsevassa maassa (jossa yritysvero on huomattavasti alhaisempi kuin Indonesiassa) kyseisen maan yritysveron alaiseksi yritykseksi, sen täytyy tosiasiallisesti hoitaa liiketoimia kyseisessä maassa. Indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei voi pyrkiä varmistamaan itselleen suotuisaa verokohtelua unionin ulkopuolella sijaitsevassa maassa siihen etuyhteydessä olevan yrityksen läsnäolon ja tämän kyseisen maan oikeudenkäyttöalueella tapahtuvan liiketoiminnan kautta ja samanaikaisesti vakuuttaa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä, että kyseinen etuyhteydessä oleva yritys ei harjoita liiketoimintaa. Sen vuoksi nämä väitteet olisi hylättävä.

| (32) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, joka koski siihen etuyhteydessä olevan yrityksen voiton huomioon ottamiseksi tehtyä oikaisua, ja kiisti verokysymysten merkityksen polkumyyntitutkimuksessa. Vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että vaikka se ei kiistäkään siihen etuyhteydessä olevan yrityksen liiketoimia kyseisessä kolmannessa maassa, kyseiset liiketoimet olivat erittäin rajallisia tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Lisäksi toistettiin väite, että kyseisen etuyhteydessä olevan yrityksen liiketoimet poikkesivat selkeästi edustajan tehtävistä eikä se saanut vientiä harjoittavalta tuottajalta palkkiota unionin myynnistä. Vientiä harjoittava tuottaja toisti vielä väitteensä, jonka mukaan komissio oli muodostaessaan vientihintaa jo vähentänyt kohtuullisen voittomarginaalin unionissa toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen tasolla, mikä kattaa kaikkiin yrityksensisäisiin liiketoimiin liittyvät kaikki voittomarginaalit. Tältä osin vientiä harjoittava tuottaja väitti, että etuyhteydessä olevien yritysten välisten peräkkäisten myyntitapahtumien tapauksessa komission käytäntönä olisi vähentää ainoastaan sen etuyhteydessä olevan yrityksen voittomarginaali, joka myy suoraan riippumattomalle asiakkaalle unionissa, mutta ei muiden samassa myyntikanavassa toimivien voittomarginaalia. |
| --- | --- |

(32)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, joka koski siihen etuyhteydessä olevan yrityksen voiton huomioon ottamiseksi tehtyä oikaisua, ja kiisti verokysymysten merkityksen polkumyyntitutkimuksessa. Vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että vaikka se ei kiistäkään siihen etuyhteydessä olevan yrityksen liiketoimia kyseisessä kolmannessa maassa, kyseiset liiketoimet olivat erittäin rajallisia tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Lisäksi toistettiin väite, että kyseisen etuyhteydessä olevan yrityksen liiketoimet poikkesivat selkeästi edustajan tehtävistä eikä se saanut vientiä harjoittavalta tuottajalta palkkiota unionin myynnistä. Vientiä harjoittava tuottaja toisti vielä väitteensä, jonka mukaan komissio oli muodostaessaan vientihintaa jo vähentänyt kohtuullisen voittomarginaalin unionissa toimivan etuyhteydessä olevan yrityksen tasolla, mikä kattaa kaikkiin yrityksensisäisiin liiketoimiin liittyvät kaikki voittomarginaalit. Tältä osin vientiä harjoittava tuottaja väitti, että etuyhteydessä olevien yritysten välisten peräkkäisten myyntitapahtumien tapauksessa komission käytäntönä olisi vähentää ainoastaan sen etuyhteydessä olevan yrityksen voittomarginaali, joka myy suoraan riippumattomalle asiakkaalle unionissa, mutta ei muiden samassa myyntikanavassa toimivien voittomarginaalia.

| (33) | On syytä huomata, että tässä tapauksessa erillinen veroyksikkö voi tarkoittaa sitä, että kyseinen unionin ulkopuolella sijaitseva osapuoli suorittaa merkittäviä liiketoimia, koska kansallinen verolainsäädäntö niin edellyttää. Kuten 31 kappaleessa selitetään, komissio otti käsillä olevassa tapauksessa huomioon sen, että kyseisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla on unionin ulkopuolella merkittäviä liiketoimia hoitava etuyhteydessä oleva yritys ja että kyseinen unionin ulkopuolinen yritys sai kustakin etuyhteydessä olevien yritysten välisestä tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevasta liiketoimesta voittoa, mikä vaikutti siten unioniin suuntautuvan mononatriumglutamaatin viennin hintojen vertailukelpoisuuteen. Lisäksi määrä, johon oikaisu perustui (31 kappale), vastasi tosiasiallista tarkistettua voittoa, joka etuyhteydessä olevien yritysten välillä veloitettiin, ja siten tarkalleen etuyhteydessä olevan yrityksen liiketoimia. Nämä väitteet olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(33)

On syytä huomata, että tässä tapauksessa erillinen veroyksikkö voi tarkoittaa sitä, että kyseinen unionin ulkopuolella sijaitseva osapuoli suorittaa merkittäviä liiketoimia, koska kansallinen verolainsäädäntö niin edellyttää. Kuten 31 kappaleessa selitetään, komissio otti käsillä olevassa tapauksessa huomioon sen, että kyseisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla on unionin ulkopuolella merkittäviä liiketoimia hoitava etuyhteydessä oleva yritys ja että kyseinen unionin ulkopuolinen yritys sai kustakin etuyhteydessä olevien yritysten välisestä tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevasta liiketoimesta voittoa, mikä vaikutti siten unioniin suuntautuvan mononatriumglutamaatin viennin hintojen vertailukelpoisuuteen. Lisäksi määrä, johon oikaisu perustui (31 kappale), vastasi tosiasiallista tarkistettua voittoa, joka etuyhteydessä olevien yritysten välillä veloitettiin, ja siten tarkalleen etuyhteydessä olevan yrityksen liiketoimia. Nämä väitteet olisi näin ollen hylättävä.

| (34) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja vastusti vientihintaan palkkioiden huomioon ottamiseksi tehtyä oikaisua ja väitti, että ne eivät olleet suoria myyntikuluja vaan maksettiin kuukausittain, minkä vuoksi ne eivät liittyneet tiettyihin myyntitapahtumiin eivätkä vaikuttaneet hintojen vertailukelpoisuuteen. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että maksetuilla palkkioilla oli vaikutusta ainoastaan etuyhteydessä olevien yritysten välillä, ja siksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohtaa ei pitäisi soveltaa. Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että jos se katsotaan yhdeksi ainoaksi taloudelliseksi yksiköksi siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kanssa, rahansiirrosta tämän yksikön sisällä ei synny kyseiselle yksikölle menoa eikä tuloa. |
| --- | --- |

(34)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja vastusti vientihintaan palkkioiden huomioon ottamiseksi tehtyä oikaisua ja väitti, että ne eivät olleet suoria myyntikuluja vaan maksettiin kuukausittain, minkä vuoksi ne eivät liittyneet tiettyihin myyntitapahtumiin eivätkä vaikuttaneet hintojen vertailukelpoisuuteen. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että maksetuilla palkkioilla oli vaikutusta ainoastaan etuyhteydessä olevien yritysten välillä, ja siksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohtaa ei pitäisi soveltaa. Vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että jos se katsotaan yhdeksi ainoaksi taloudelliseksi yksiköksi siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kanssa, rahansiirrosta tämän yksikön sisällä ei synny kyseiselle yksikölle menoa eikä tuloa.

| (35) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevan yrityksen välisen palkkioita koskeva sopimuksen mukaisesti palkkioita maksettiin siinä tapauksessa, että indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja myi suoraan (eikä siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta) riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla. Maksettava palkkio oli suoraan riippuvainen myynnin nettoarvosta. Tästä syystä myynnin ja maksetun palkkion välinen suora suhde vaikutti hintojen vertailukelpoisuuteen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(35)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevan yrityksen välisen palkkioita koskeva sopimuksen mukaisesti palkkioita maksettiin siinä tapauksessa, että indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja myi suoraan (eikä siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta) riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla. Maksettava palkkio oli suoraan riippuvainen myynnin nettoarvosta. Tästä syystä myynnin ja maksetun palkkion välinen suora suhde vaikutti hintojen vertailukelpoisuuteen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan perusteella.

| (36) | Olettama, jonka mukaan etuyhteydessä olevat yritykset ovat yksi ainoa taloudellinen yksikkö, on virheellinen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittavalla tuottajalla oli itsellään täysin toimintakykyinen vientiosasto ja että vientiin liittyviä tehtäviä ei suoritettu kahteen kertaan vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevan yrityksen välillä. Sen vuoksi etuyhteydessä olevaa yritystä ei voida pitää sisäisenä myyntiosastona, ja nämä väitteet olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(36)

Olettama, jonka mukaan etuyhteydessä olevat yritykset ovat yksi ainoa taloudellinen yksikkö, on virheellinen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittavalla tuottajalla oli itsellään täysin toimintakykyinen vientiosasto ja että vientiin liittyviä tehtäviä ei suoritettu kahteen kertaan vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevan yrityksen välillä. Sen vuoksi etuyhteydessä olevaa yritystä ei voida pitää sisäisenä myyntiosastona, ja nämä väitteet olisi hylättävä.

| (37) | Vaihtoehtoisesti siinä tapauksessa, että vientihintoja mukautettaisiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan perusteella, vientiä harjoittava tuottaja väitti, että myös maksettujen palkkioiden määrä olisi vähennettävä niistä etuyhteydessä olevan yrityksen myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista, jotka vähennettiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin jälleenmyyntihinnasta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti luotettavaa vientihintaa muodostettaessa kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneet kustannukset olisi kuitenkin vähennettävä ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa tapahtuneen myynnin jälleenmyyntihinnasta, eikä ole olemassa oikeusperustaa, jonka mukaan tällaisia kustannuksia voitaisiin kompensoida millään tulolla, kuten vientiä harjoittava tuottaja pyytää. Lisäksi etuyhteydessä olevan yrityksen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset unionissa liittyivät eri myyntikanavaan (eli myyntiin etuyhteydessä olevan asiakkaan kautta) kuin palkkioista saatava tulo, joka liittyi myyntiin etuyhteydettömille asiakkaille. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisella voiton oikaisulla ja 2 artiklan 8 tai 9 kohdan mukaisella vientihinnan määrittelyllä on eri tarkoitukset ja ne edustavat kahta eri polkumyyntianalyysin vaihetta. |
| --- | --- |

(37)

Vaihtoehtoisesti siinä tapauksessa, että vientihintoja mukautettaisiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan perusteella, vientiä harjoittava tuottaja väitti, että myös maksettujen palkkioiden määrä olisi vähennettävä niistä etuyhteydessä olevan yrityksen myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista, jotka vähennettiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin jälleenmyyntihinnasta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti luotettavaa vientihintaa muodostettaessa kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneet kustannukset olisi kuitenkin vähennettävä ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa tapahtuneen myynnin jälleenmyyntihinnasta, eikä ole olemassa oikeusperustaa, jonka mukaan tällaisia kustannuksia voitaisiin kompensoida millään tulolla, kuten vientiä harjoittava tuottaja pyytää. Lisäksi etuyhteydessä olevan yrityksen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset unionissa liittyivät eri myyntikanavaan (eli myyntiin etuyhteydessä olevan asiakkaan kautta) kuin palkkioista saatava tulo, joka liittyi myyntiin etuyhteydettömille asiakkaille. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisella voiton oikaisulla ja 2 artiklan 8 tai 9 kohdan mukaisella vientihinnan määrittelyllä on eri tarkoitukset ja ne edustavat kahta eri polkumyyntianalyysin vaihetta.

| (38) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, jotka koskivat 35 kappaleessa kuvattua palkkiota, ja väitti, että olisi epäjohdonmukaista yhtäältä pitää etuyhteydessä olevien yritysten siirtohintoja epäluotettavina ja toisaalta oikaista vientihintaa etuyhteydessä olevien yritysten välisen palkkioita koskeva sopimuksen perusteella. Vientiä harjoittava tuottaja kiisti vielä 35 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että maksettu palkkio oli suoraan riippuvainen myynnin nettoarvosta ja että myynnin ja maksetun palkkion välillä oli tästä syystä suora suhde, mikä vaikutti hintojen vertailukelpoisuuteen, sillä palkkio maksettiin kerran kuussa eikä palkkion laskemisperusteita ilmoitettu osapuolille. |
| --- | --- |

(38)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja toisti väitteensä, jotka koskivat 35 kappaleessa kuvattua palkkiota, ja väitti, että olisi epäjohdonmukaista yhtäältä pitää etuyhteydessä olevien yritysten siirtohintoja epäluotettavina ja toisaalta oikaista vientihintaa etuyhteydessä olevien yritysten välisen palkkioita koskeva sopimuksen perusteella. Vientiä harjoittava tuottaja kiisti vielä 35 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että maksettu palkkio oli suoraan riippuvainen myynnin nettoarvosta ja että myynnin ja maksetun palkkion välillä oli tästä syystä suora suhde, mikä vaikutti hintojen vertailukelpoisuuteen, sillä palkkio maksettiin kerran kuussa eikä palkkion laskemisperusteita ilmoitettu osapuolille.

| (39) | Vientiä harjoittava tuottaja ei perustellut väitettään enempää eikä toimittanut väitteensä tueksi mitään lisätietoja, jotka voisivat muuttaa päätelmiä. Sen vuoksi 35–37 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(39)

Vientiä harjoittava tuottaja ei perustellut väitettään enempää eikä toimittanut väitteensä tueksi mitään lisätietoja, jotka voisivat muuttaa päätelmiä. Sen vuoksi 35–37 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (40) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvoa olisi oikaistava myynninedistämiskustannusten ja kannustimien huomioon ottamiseksi. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tällaisia kustannuksia ei synny unioniin suuntautuvassa vientimyynnissä, vaikka niillä on suora vaikutus kotimarkkinamyynnin hintaan. Väitteen tueksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että ainakin tietyissä tapauksissa nämä kustannukset voidaan jäljittää tiettyihin kotimaisiin myyntitapahtumiin. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että myynninedistämiskustannukset ja kannustimet edustavat kotimarkkinoilla (joilla mononatriumglutamaattia myydään suoraan vähittäiskauppiaille) eri kaupan porrasta kuin unioniin suuntautuvassa myynnissä (jossa myynti tapahtuu kauppiaille ja jakelijoille). |
| --- | --- |

(40)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvoa olisi oikaistava myynninedistämiskustannusten ja kannustimien huomioon ottamiseksi. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tällaisia kustannuksia ei synny unioniin suuntautuvassa vientimyynnissä, vaikka niillä on suora vaikutus kotimarkkinamyynnin hintaan. Väitteen tueksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että ainakin tietyissä tapauksissa nämä kustannukset voidaan jäljittää tiettyihin kotimaisiin myyntitapahtumiin. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että myynninedistämiskustannukset ja kannustimet edustavat kotimarkkinoilla (joilla mononatriumglutamaattia myydään suoraan vähittäiskauppiaille) eri kaupan porrasta kuin unioniin suuntautuvassa myynnissä (jossa myynti tapahtuu kauppiaille ja jakelijoille).

| (41) | Tutkimus osoitti, että myynninedistämiskustannukset ja kannustimet liittyivät enimmäkseen asiakastileihin, eivät niinkään tiettyihin myyntitapahtumiin. Myynninedistämiskustannuksia ja kannustimia esiintyi riippumatta siitä, myytiinkö tuote lopulta vai ei. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että kustannukset, joiden väitettiin liittyvän tiettyihin myyntitapahtumiin, eivät itse asiassa näkyneet hinnoissa. Tämän perusteella katsottiin, että myynninedistämiskustannukset ja kannustimet eivät vaikuttaneet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen, ja siksi väite olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(41)

Tutkimus osoitti, että myynninedistämiskustannukset ja kannustimet liittyivät enimmäkseen asiakastileihin, eivät niinkään tiettyihin myyntitapahtumiin. Myynninedistämiskustannuksia ja kannustimia esiintyi riippumatta siitä, myytiinkö tuote lopulta vai ei. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että kustannukset, joiden väitettiin liittyvän tiettyihin myyntitapahtumiin, eivät itse asiassa näkyneet hinnoissa. Tämän perusteella katsottiin, että myynninedistämiskustannukset ja kannustimet eivät vaikuttaneet hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen, ja siksi väite olisi hylättävä.

| (42) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että suurikiteisellä (raekoko) mononatriumglutamaatilla on eri fyysiset ominaisuudet ja että sitä myytiin eri kaupan portaassa kuin unioniin vietävää mononatriumglutamaattia. Vientiä harjoittava tuottaja väitti siksi, että suurikiteistä mononatriumglutamaattia ei pitäisi ottaa huomioon normaaliarvon määrityksessä. |
| --- | --- |

(42)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että suurikiteisellä (raekoko) mononatriumglutamaatilla on eri fyysiset ominaisuudet ja että sitä myytiin eri kaupan portaassa kuin unioniin vietävää mononatriumglutamaattia. Vientiä harjoittava tuottaja väitti siksi, että suurikiteistä mononatriumglutamaattia ei pitäisi ottaa huomioon normaaliarvon määrityksessä.

| (43) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että raekokoja on useita: jauhe, hieno, pieni, tavanomainen ja suuri. Kaikki raekoot kuuluvat tuotemääritelmän piiriin, sillä niillä on samat perusominaisuudet ja lopulliset käyttötarkoitukset ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Siksi normaaliarvon määrityksessä olisi otettava huomioon kaikki tuotelajit. Tutkimuksessa kävi ilmi, että raekoko ei vaikuttanut kustannuksiin. |
| --- | --- |

(43)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että raekokoja on useita: jauhe, hieno, pieni, tavanomainen ja suuri. Kaikki raekoot kuuluvat tuotemääritelmän piiriin, sillä niillä on samat perusominaisuudet ja lopulliset käyttötarkoitukset ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Siksi normaaliarvon määrityksessä olisi otettava huomioon kaikki tuotelajit. Tutkimuksessa kävi ilmi, että raekoko ei vaikuttanut kustannuksiin.

| (44) | Tutkimuksessa todettiin myös, että kotimarkkinoiden asiakkaat, jotka ostivat suurikiteistä mononatriumglutamaattia, ostivat myös muita raekokoja. Ei ollut näyttöä siitä, että suurikiteisen mononatriumglutamaatin osalta havaittu hintaero liittyi fyysisiin ominaisuuksiin tai kaupan portaaseen, koska se saattoi liittyä myös muihin tekijöihin, kuten asiakkaisiin ja ostettuihin määriin. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään ilmoittanut, miten suuria fyysisten ominaisuuksien väitetyt erot olivat. Näin ollen asiaa koskevat väitteet olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(44)

Tutkimuksessa todettiin myös, että kotimarkkinoiden asiakkaat, jotka ostivat suurikiteistä mononatriumglutamaattia, ostivat myös muita raekokoja. Ei ollut näyttöä siitä, että suurikiteisen mononatriumglutamaatin osalta havaittu hintaero liittyi fyysisiin ominaisuuksiin tai kaupan portaaseen, koska se saattoi liittyä myös muihin tekijöihin, kuten asiakkaisiin ja ostettuihin määriin. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään ilmoittanut, miten suuria fyysisten ominaisuuksien väitetyt erot olivat. Näin ollen asiaa koskevat väitteet olisi hylättävä.

| (45) | Koska muita vertailua koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39–46 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(45)

Koska muita vertailua koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39–46 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.   Polkumyyntimarginaalit

| (46) | Koska asiasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47–48 kappaleessa esitetty polkumyyntimarginaalien laskemiseen käytetty menetelmä vahvistetaan. |
| --- | --- |

(46)

Koska asiasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47–48 kappaleessa esitetty polkumyyntimarginaalien laskemiseen käytetty menetelmä vahvistetaan.

| (47) | Kun otetaan huomioon yhden vientiä harjoittavan tuottajan tiettyjen liiketoimien jättäminen vientihinnan määrityksen ulkopuolelle (25 kappale), ja se, että muita huomautuksia ei esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta (kustannukset, vakuutus, rahti) unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 % |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 % |
| Kaikki muut yritykset | 28,4 % |

(47)

Kun otetaan huomioon yhden vientiä harjoittavan tuottajan tiettyjen liiketoimien jättäminen vientihinnan määrityksen ulkopuolelle (25 kappale), ja se, että muita huomautuksia ei esitetty, lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta (kustannukset, vakuutus, rahti) unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2 %

PT. Miwon Indonesia

13,3 %

Kaikki muut yritykset

28,4 %

D.   VAHINKO

1.   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (48) | Asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä siitä, että komission olisi jätettävä yhteistyössä toiminut unionin tuottaja tutkimuksen ulkopuolelle, koska siihen etuyhteydessä oleva indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja kieltäytyi yhteistyöstä. Väitettiin, että kyseinen liikesuhde saattaa vaikuttaa vahinkoa koskevaan kuvaan. |
| --- | --- |

(48)

Asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä siitä, että komission olisi jätettävä yhteistyössä toiminut unionin tuottaja tutkimuksen ulkopuolelle, koska siihen etuyhteydessä oleva indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja kieltäytyi yhteistyöstä. Väitettiin, että kyseinen liikesuhde saattaa vaikuttaa vahinkoa koskevaan kuvaan.

| (49) | Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet asiasta mitään uutta tietoa tai näyttöä. Etenkään ne eivät perustelleet väitettään esittämällä, missä määrin tämä olisi vaikuttanut vahinkoa koskevaan kuvaan. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 kappaleessa todetaan, tässä tapauksessa ei kuitenkaan ole tarpeen jättää yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa unionin tuotannonalan ulkopuolelle, vaikka se on yhteydessä yhteistyössä toimimattomaan vientiä harjoittavaan indonesialaiseen tuottajaan, koska tämä ainoa unionin tuottaja toimi täydessä yhteistyössä komission kanssa tutkimuksen aikana ja siihen kohdistui täydellinen tarkastus. Tästä syystä indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kieltäytyminen yhteistyöstä ei vaikuttanut meneillään olevaan tutkimukseen. Väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(49)

Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet asiasta mitään uutta tietoa tai näyttöä. Etenkään ne eivät perustelleet väitettään esittämällä, missä määrin tämä olisi vaikuttanut vahinkoa koskevaan kuvaan. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 kappaleessa todetaan, tässä tapauksessa ei kuitenkaan ole tarpeen jättää yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa unionin tuotannonalan ulkopuolelle, vaikka se on yhteydessä yhteistyössä toimimattomaan vientiä harjoittavaan indonesialaiseen tuottajaan, koska tämä ainoa unionin tuottaja toimi täydessä yhteistyössä komission kanssa tutkimuksen aikana ja siihen kohdistui täydellinen tarkastus. Tästä syystä indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kieltäytyminen yhteistyöstä ei vaikuttanut meneillään olevaan tutkimukseen. Väite olisi näin ollen hylättävä.

| (50) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä siitä, että yhteistyössä toiminut unionin tuottaja olisi jätettävä unionin tuotannonalan ulkopuolelle, koska siihen etuyhteydessä oleva indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä. Osapuolet väittivät, että indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kieltäytyminen yhteistyöstä on voinut vaikuttaa unionin tuotannonalan vahinkoa koskevaan kuvaan. Periaatteessa ne väittivät, että mononatriumglutamaatin hinnoista neuvotellaan maailmanlaajuisella tasolla ja että mainitun yhteyden vuoksi on olemassa ristiinkompensoinnin vaara siten, että unionin asiakkaiden hintoja alennetaan ja muiden kolmansien markkinoiden hintoja nostetaan. Etuyhteydessä olevan indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kieltäytyminen yhteistyöstä tutkimuksessa vie komissiolta mahdollisuuden tarkistaa, onko ristiinkompensointia tapahtunut. |
| --- | --- |

(50)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä siitä, että yhteistyössä toiminut unionin tuottaja olisi jätettävä unionin tuotannonalan ulkopuolelle, koska siihen etuyhteydessä oleva indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä. Osapuolet väittivät, että indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kieltäytyminen yhteistyöstä on voinut vaikuttaa unionin tuotannonalan vahinkoa koskevaan kuvaan. Periaatteessa ne väittivät, että mononatriumglutamaatin hinnoista neuvotellaan maailmanlaajuisella tasolla ja että mainitun yhteyden vuoksi on olemassa ristiinkompensoinnin vaara siten, että unionin asiakkaiden hintoja alennetaan ja muiden kolmansien markkinoiden hintoja nostetaan. Etuyhteydessä olevan indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan kieltäytyminen yhteistyöstä tutkimuksessa vie komissiolta mahdollisuuden tarkistaa, onko ristiinkompensointia tapahtunut.

| (51) | Asianomaiset osapuolet esittivät väitteen vaivautumatta kuitenkaan esittämään sitä tukevaa näyttöä. Unionin hinnat tarkistettiin tutkimuksessa, eikä ollut mitään viitteitä siitä, että unionin tuottajat olisivat ristiinkompensoinnin vuoksi alentaneet asiakkailtaan unionin markkinoilla veloittamia hintoja. Päinvastoin, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa todetaan, Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla 8 prosenttia, mikä aiheutti unionin markkinoilla hintapainetta, jonka vuoksi unionin tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kustannustensa kasvun mukaisesti. Sen vuoksi unionin tuotannonalan oli kokonaisuudessaan pakko laskea hintojaan tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(51)

Asianomaiset osapuolet esittivät väitteen vaivautumatta kuitenkaan esittämään sitä tukevaa näyttöä. Unionin hinnat tarkistettiin tutkimuksessa, eikä ollut mitään viitteitä siitä, että unionin tuottajat olisivat ristiinkompensoinnin vuoksi alentaneet asiakkailtaan unionin markkinoilla veloittamia hintoja. Päinvastoin, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa todetaan, Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla 8 prosenttia, mikä aiheutti unionin markkinoilla hintapainetta, jonka vuoksi unionin tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kustannustensa kasvun mukaisesti. Sen vuoksi unionin tuotannonalan oli kokonaisuudessaan pakko laskea hintojaan tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (52) | Koska unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmästä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 50–51 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(52)

Koska unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmästä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 50–51 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.   Unionin kulutus

| (53) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin kulutuksen kuvaus väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55 kappaleessa ei ollut tyhjentävä. Kyseinen osapuoli väitti etenkin, että kulutuksen väheneminen tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä johtui siitä, että Vietnamista tuleva tuonti korvattiin Indonesiasta tulevalla halvemmalla tuonnilla, mistä syystä unionin asiakkaat, jotka eivät olettaneet hintojen enää nousevan, myivät kerääntyneet varastonsa sillä seurauksella, että unionin kokonaismyyntimäärä laski. |
| --- | --- |

(53)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin kulutuksen kuvaus väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55 kappaleessa ei ollut tyhjentävä. Kyseinen osapuoli väitti etenkin, että kulutuksen väheneminen tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä johtui siitä, että Vietnamista tuleva tuonti korvattiin Indonesiasta tulevalla halvemmalla tuonnilla, mistä syystä unionin asiakkaat, jotka eivät olettaneet hintojen enää nousevan, myivät kerääntyneet varastonsa sillä seurauksella, että unionin kokonaismyyntimäärä laski.

| (54) | Kyseisen asianomaisen osapuolen kuvailemat olosuhteet eivät sinänsä ole ristiriidassa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55 kappaleessa vahvistettujen päätelmien kanssa eli sen kanssa, että kulutuksen väheneminen tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä johtui pääosin unionin tuotannonalan myynnin laskusta unionin markkinoilla. Erityisesti tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä sekä unionin tuotannonalan myynti että tuonti kolmansista maista vähenivät. Kokonaistuonti laski vain 2 prosenttia (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107 kappale), mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä laski kuitenkin 16 prosenttia (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 72 kappale). Unionin tuotannonalan myyntimäärän väheneminen osui samaan aikaan unionin tuotannonalan tuotantomäärän vähenemisen kanssa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa olevassa taulukossa esitetään. |
| --- | --- |

(54)

Kyseisen asianomaisen osapuolen kuvailemat olosuhteet eivät sinänsä ole ristiriidassa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55 kappaleessa vahvistettujen päätelmien kanssa eli sen kanssa, että kulutuksen väheneminen tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä johtui pääosin unionin tuotannonalan myynnin laskusta unionin markkinoilla. Erityisesti tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä sekä unionin tuotannonalan myynti että tuonti kolmansista maista vähenivät. Kokonaistuonti laski vain 2 prosenttia (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107 kappale), mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä laski kuitenkin 16 prosenttia (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 72 kappale). Unionin tuotannonalan myyntimäärän väheneminen osui samaan aikaan unionin tuotannonalan tuotantomäärän vähenemisen kanssa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa olevassa taulukossa esitetään.

| (55) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa olevassa taulukossa kuitenkin esitetään, tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä tuonti Vietnamista lisääntyi, päinvastoin kuin kyseinen asianomainen osapuoli väitti, kun taas tuonti muista kolmansista maista, kuten Brasiliasta, laski samana ajanjaksona melkein 60 prosenttia. Sen vuoksi havainnot eivät vahvista olettamaa, että Vietnamista tuleva tuonti korvattiin Indonesiasta tulevalla tuonnilla. |
| --- | --- |

(55)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa olevassa taulukossa kuitenkin esitetään, tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä tuonti Vietnamista lisääntyi, päinvastoin kuin kyseinen asianomainen osapuoli väitti, kun taas tuonti muista kolmansista maista, kuten Brasiliasta, laski samana ajanjaksona melkein 60 prosenttia. Sen vuoksi havainnot eivät vahvista olettamaa, että Vietnamista tuleva tuonti korvattiin Indonesiasta tulevalla tuonnilla.

| (56) | Kyseinen osapuoli ei myöskään perustellut väitettään, että käyttäjät olivat keränneet varastoja ennen tarkastelujaksoa ja että ne myivät niitä enenevässä määrin Indonesiasta tulevan tuonnin lisääntyessä. Tutkimuksessa ei voitu vahvistaa myöskään näitä väitteitä. Tätä koskeva asianomaisen osapuolen väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(56)

Kyseinen osapuoli ei myöskään perustellut väitettään, että käyttäjät olivat keränneet varastoja ennen tarkastelujaksoa ja että ne myivät niitä enenevässä määrin Indonesiasta tulevan tuonnin lisääntyessä. Tutkimuksessa ei voitu vahvistaa myöskään näitä väitteitä. Tätä koskeva asianomaisen osapuolen väite olisi näin ollen hylättävä.

| (57) | Koska unionin kulutuksesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52–55 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(57)

Koska unionin kulutuksesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52–55 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

3.   Tuonti asianomaisesta maasta

| (58) | Koska asianomaisesta maasta tulevasta tuonnista ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56–66 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(58)

Koska asianomaisesta maasta tulevasta tuonnista ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56–66 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (59) | Yksi asianomainen osapuoli väitti tarkastelujaksolla tapahtuneen tuotantomäärän ja kapasiteetin käyttöasteen laskun olevan seurausta kyseistä jaksoa edeltävän jakson aikana tapahtuneesta huomattavasta kasvusta. Kyseinen osapuoli väitti, että tarkastelujaksolla tapahtunutta laskua ei siksi voi pitää negatiivisena kehityksenä, eikä se sen vuoksi ole osoitus vahingosta. Vahinkoindikaattoreiden kehityksen arvioinnissa otetaan kuitenkin yleensä huomioon ainoastaan tarkastelujaksolla havaitut kehityssuuntaukset. Tässä nimenomaisessa tapauksessa ei ollut pätevää syytä poiketa käytännöstä ja arvioida vahinkoindikaattoreiden kehitystä pidemmällä ajanjaksolla. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(59)

Yksi asianomainen osapuoli väitti tarkastelujaksolla tapahtuneen tuotantomäärän ja kapasiteetin käyttöasteen laskun olevan seurausta kyseistä jaksoa edeltävän jakson aikana tapahtuneesta huomattavasta kasvusta. Kyseinen osapuoli väitti, että tarkastelujaksolla tapahtunutta laskua ei siksi voi pitää negatiivisena kehityksenä, eikä se sen vuoksi ole osoitus vahingosta. Vahinkoindikaattoreiden kehityksen arvioinnissa otetaan kuitenkin yleensä huomioon ainoastaan tarkastelujaksolla havaitut kehityssuuntaukset. Tässä nimenomaisessa tapauksessa ei ollut pätevää syytä poiketa käytännöstä ja arvioida vahinkoindikaattoreiden kehitystä pidemmällä ajanjaksolla. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.

| (60) | Sama asianomainen osapuoli väitti, että sivutuotteiden mahdollinen sisällyttäminen unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin on saattanut nostaa niitä, millä olisi vaikutusta myös kannattavuuteen. Tämä väite ei pitänyt paikkaansa. Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset, myös sivutuotteiden osalta, tarkistettiin, ja niiden kattavuus ja oikeellisuus vahvistettiin tyydyttävästi. Tästä syystä kyseinen väite olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(60)

Sama asianomainen osapuoli väitti, että sivutuotteiden mahdollinen sisällyttäminen unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin on saattanut nostaa niitä, millä olisi vaikutusta myös kannattavuuteen. Tämä väite ei pitänyt paikkaansa. Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset, myös sivutuotteiden osalta, tarkistettiin, ja niiden kattavuus ja oikeellisuus vahvistettiin tyydyttävästi. Tästä syystä kyseinen väite olisi hylättävä.

| (61) | Koska vahinkoindikaattoreiden kehityksestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67–93 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(61)

Koska vahinkoindikaattoreiden kehityksestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67–93 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

5.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (62) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kaikki vahinkoindikaattorit eivät kehittyneet negatiivisesti ja että vain muutaman vahinkoindikaattorin negatiivinen kehitys ei anna aihetta päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(62)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kaikki vahinkoindikaattorit eivät kehittyneet negatiivisesti ja että vain muutaman vahinkoindikaattorin negatiivinen kehitys ei anna aihetta päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa.

| (63) | Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkien vahinkoindikaattoreiden ei tarvitse kehittyä negatiivisesti, jotta voidaan päätellä vahinkoa aiheutuneen. Lisäksi väite oli virheellinen, koska tutkimuksessa kävi ilmi, että melkein kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Tästä syystä väite olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(63)

Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkien vahinkoindikaattoreiden ei tarvitse kehittyä negatiivisesti, jotta voidaan päätellä vahinkoa aiheutuneen. Lisäksi väite oli virheellinen, koska tutkimuksessa kävi ilmi, että melkein kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Tästä syystä väite olisi hylättävä.

| (64) | Edellä esitetyn perusteella ja koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94–96 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa, vahvistetaan. |
| --- | --- |

(64)

Edellä esitetyn perusteella ja koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94–96 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa, vahvistetaan.

E.   SYY-YHTEYS

1.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (65) | Yksi osapuoli väitti, että kun otetaan huomioon väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa esitetyt päätelmät eli se, että tutkimusajanjaksolla Indonesiasta tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 0–5 prosenttia, kyseinen tuonti ei ole voinut aiheuttaa unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, koska se ei olisi voinut aiheuttaa hintapainetta unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(65)

Yksi osapuoli väitti, että kun otetaan huomioon väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa esitetyt päätelmät eli se, että tutkimusajanjaksolla Indonesiasta tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 0–5 prosenttia, kyseinen tuonti ei ole voinut aiheuttaa unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, koska se ei olisi voinut aiheuttaa hintapainetta unionin markkinoilla.

| (66) | Tutkimuksessa esille tulleet tosiseikat eivät tue väitettä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99–100 kappaleessa selitetään, Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla huomattavasti sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella mitattuna. Kasvu osui samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärän ja markkinaosuuden laskun kanssa. Näin merkittävinä määrinä tapahtuva tuonti pakotti unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan saadakseen ne samalle tasolle Indonesiasta tulevan tuonnin hintojen kanssa. Tämän seurauksena todetut alittavuuden marginaalit olivat tosiaankin vähäiset. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan voinut asettaa hintojaan kustannusten kasvun mukaisesti, mikä johti sen kannattavuuden huomattavaan laskuun tarkastelujaksolla. Tämän osoittavat suuret vahinkomarginaalit, joiden todettiin vaihtelevan 24,9 ja 47 prosentin välillä (125 kappale). Väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(66)

Tutkimuksessa esille tulleet tosiseikat eivät tue väitettä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99–100 kappaleessa selitetään, Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla huomattavasti sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella mitattuna. Kasvu osui samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärän ja markkinaosuuden laskun kanssa. Näin merkittävinä määrinä tapahtuva tuonti pakotti unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan saadakseen ne samalle tasolle Indonesiasta tulevan tuonnin hintojen kanssa. Tämän seurauksena todetut alittavuuden marginaalit olivat tosiaankin vähäiset. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan voinut asettaa hintojaan kustannusten kasvun mukaisesti, mikä johti sen kannattavuuden huomattavaan laskuun tarkastelujaksolla. Tämän osoittavat suuret vahinkomarginaalit, joiden todettiin vaihtelevan 24,9 ja 47 prosentin välillä (125 kappale). Väite olisi näin ollen hylättävä.

| (67) | Koska polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98–101 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(67)

Koska polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98–101 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.   Muiden tekijöiden vaikutus

2.1   Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus

| (68) | Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että päinvastoin kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103 kappaleessa todetaan, Kiinasta tulevalla tuonnilla oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan myyntihintoihin, ja se myötävaikutti merkittävän vahingon aiheutumiseen. |
| --- | --- |

(68)

Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että päinvastoin kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103 kappaleessa todetaan, Kiinasta tulevalla tuonnilla oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan myyntihintoihin, ja se myötävaikutti merkittävän vahingon aiheutumiseen.

| (69) | Absoluuttisesti Kiinasta tuleva tuonti pysyi tarkastelujaksolla alhaisella tasolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 kappaleessa todetaan. Lisäksi kun otetaan huomioon polkumyyntitulli, tuontihinnat olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat ja Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat. Kiinasta tulevan tuonnin määrien ja tuontihintojen perusteella hylätään väite, jonka mukaan Kiinasta tuleva tuonti myötävaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(69)

Absoluuttisesti Kiinasta tuleva tuonti pysyi tarkastelujaksolla alhaisella tasolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 kappaleessa todetaan. Lisäksi kun otetaan huomioon polkumyyntitulli, tuontihinnat olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat ja Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat. Kiinasta tulevan tuonnin määrien ja tuontihintojen perusteella hylätään väite, jonka mukaan Kiinasta tuleva tuonti myötävaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

| (70) | Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 ja 103 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(70)

Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 ja 103 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.2   Tuonti muista kolmansista maista

| (71) | Koska kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutuksista ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104–108 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(71)

Koska kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutuksista ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104–108 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.3   Unionin kulutuksen kehittyminen

| (72) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan myynnin väheneminen osui samaan aikaan unionin kulutuksen pienenemisen kanssa, joka oli tästä syystä pääsyy unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(72)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan myynnin väheneminen osui samaan aikaan unionin kulutuksen pienenemisen kanssa, joka oli tästä syystä pääsyy unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

| (73) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 kappaleessa todetaan, tarkastelujaksolla kulutus väheni ainoastaan 2 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myynti laski 17 prosenttia. Sen vuoksi kulutuksen väheneminen ei voi selittää paljon suurempaa myyntimäärän vähenemistä. Lisäksi Indonesiasta tuleva tuonti kasvoi kulutuksen vähenemisestä huolimatta. Tästä syystä väite olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(73)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 kappaleessa todetaan, tarkastelujaksolla kulutus väheni ainoastaan 2 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myynti laski 17 prosenttia. Sen vuoksi kulutuksen väheneminen ei voi selittää paljon suurempaa myyntimäärän vähenemistä. Lisäksi Indonesiasta tuleva tuonti kasvoi kulutuksen vähenemisestä huolimatta. Tästä syystä väite olisi hylättävä.

| (74) | Koska asiassa ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(74)

Koska asiassa ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.4   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (75) | Koska unionin tuotannonalan vientitoiminnan vaikutuksesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110–112 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(75)

Koska unionin tuotannonalan vientitoiminnan vaikutuksesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110–112 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.5   Unionin tuotannonalan väitetty tehottomuus

| (76) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi osapuolta toisti väitteensä siitä, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui unionin tuotannonalan tuotantoprosessien väitetystä tehottomuudesta, mukaan lukien voimavarojen tehoton käyttö. |
| --- | --- |

(76)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi osapuolta toisti väitteensä siitä, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui unionin tuotannonalan tuotantoprosessien väitetystä tehottomuudesta, mukaan lukien voimavarojen tehoton käyttö.

| (77) | Osapuolet eivät kuitenkaan pystyneet erittelemään väitetyn tehottomuuden luonnetta. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa vahvistetaan, tutkimuksessa ei tullut esiin mitään unionin tuotannonalan potentiaaliseen tehottomuuteen liittyvää, ja siksi asiaa koskevat väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(77)

Osapuolet eivät kuitenkaan pystyneet erittelemään väitetyn tehottomuuden luonnetta. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa vahvistetaan, tutkimuksessa ei tullut esiin mitään unionin tuotannonalan potentiaaliseen tehottomuuteen liittyvää, ja siksi asiaa koskevat väitteet hylättiin.

| (78) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli toisti väitteensä unionin tuotannonalan tehottomuudesta. Tältä osin osapuoli väitti, että huoltoseisokkeja, entisen tytäryhtiön liittymistä tuotannonalaan, työvoimakustannusten kasvua ja tulevia merkittäviä investointeja ja niiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen ei tutkittu. |
| --- | --- |

(78)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli toisti väitteensä unionin tuotannonalan tehottomuudesta. Tältä osin osapuoli väitti, että huoltoseisokkeja, entisen tytäryhtiön liittymistä tuotannonalaan, työvoimakustannusten kasvua ja tulevia merkittäviä investointeja ja niiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen ei tutkittu.

| (79) | Päinvastoin kuin väitettiin, komissio analysoi edellä mainittuja seikkoja 94–96 kappaleessa (huoltoseisokit), 89–90 kappaleessa (entisen tytäryhtiön liittyminen tuotannonalaan), 91 kappaleessa (työvoimakustannukset) ja 82 ja 83 kappaleessa (investoinnit), mutta ne eivät antaneet viitteitä unionin tuotannonalan potentiaalisesta tehottomuudesta. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(79)

Päinvastoin kuin väitettiin, komissio analysoi edellä mainittuja seikkoja 94–96 kappaleessa (huoltoseisokit), 89–90 kappaleessa (entisen tytäryhtiön liittyminen tuotannonalaan), 91 kappaleessa (työvoimakustannukset) ja 82 ja 83 kappaleessa (investoinnit), mutta ne eivät antaneet viitteitä unionin tuotannonalan potentiaalisesta tehottomuudesta. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (80) | Koska asiassa ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(80)

Koska asiassa ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.6   Finanssikriisi

| (81) | Koska finanssikriisin vaikutuksesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(81)

Koska finanssikriisin vaikutuksesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.7   Investoinnit ja EU:n turvallisuusvaatimukset

| (82) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että vahingon aiheuttivat unionin tuotannonalan tekemien investointien suuri määrä. Kyseinen osapuoli katsoi, että olennaista ei ole investointien tarpeellisuus; ainoastaan niiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen ja erityisesti sen kannattavuuteen olisi analysoitava. |
| --- | --- |

(82)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että vahingon aiheuttivat unionin tuotannonalan tekemien investointien suuri määrä. Kyseinen osapuoli katsoi, että olennaista ei ole investointien tarpeellisuus; ainoastaan niiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen ja erityisesti sen kannattavuuteen olisi analysoitava.

| (83) | Osapuoli ei selittänyt, missä määrin unionin tuotannonalan tekemät investoinnit vaikuttivat sen kannattavuuteen. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan tekemät investoinnit perustuivat kohtuullisiin liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, eikä niitä voida pitää tarpeettomina. Lisäksi investointikustannukset poistetaan kirjanpidosta pidemmän ajan kuluessa, eikä niillä sellaisenaan ollut merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan kannattavuuteen. Näin ollen asianomaisen osapuolen tätä koskeva väite hylättiin. |
| --- | --- |

(83)

Osapuoli ei selittänyt, missä määrin unionin tuotannonalan tekemät investoinnit vaikuttivat sen kannattavuuteen. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan tekemät investoinnit perustuivat kohtuullisiin liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, eikä niitä voida pitää tarpeettomina. Lisäksi investointikustannukset poistetaan kirjanpidosta pidemmän ajan kuluessa, eikä niillä sellaisenaan ollut merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan kannattavuuteen. Näin ollen asianomaisen osapuolen tätä koskeva väite hylättiin.

| (84) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kyseinen asianomainen osapuoli toisti väitteensä, jonka mukaan vahingon aiheuttivat turvallisuutta koskevat viranomaisvaatimukset ja unionin tuotannonalan niiden täyttämiseksi tekemät suuret investoinnit. Ne toistivat myös sen, että ei ole oleellista, perustuivatko investoinnit kohtuullisiin liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, vaan analyysissä olisi otettava huomioon ainoastaan niiden vaikutus kannattavuuteen. Myöskään sillä, että investointikustannukset poistetaan kirjanpidosta pidemmän ajan kuluessa, ei väitteen mukaan ollut merkitystä. |
| --- | --- |

(84)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kyseinen asianomainen osapuoli toisti väitteensä, jonka mukaan vahingon aiheuttivat turvallisuutta koskevat viranomaisvaatimukset ja unionin tuotannonalan niiden täyttämiseksi tekemät suuret investoinnit. Ne toistivat myös sen, että ei ole oleellista, perustuivatko investoinnit kohtuullisiin liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, vaan analyysissä olisi otettava huomioon ainoastaan niiden vaikutus kannattavuuteen. Myöskään sillä, että investointikustannukset poistetaan kirjanpidosta pidemmän ajan kuluessa, ei väitteen mukaan ollut merkitystä.

| (85) | Päinvastoin kuin väitettiin, unionin tuotannonalan investointien vaikutus kannattavuuteen otettiin arviossa huomioon. Investointikustannusten poistamisella kirjanpidossa on merkitystä kannattavuuden määrittämiseen, ja se oli siksi otettava huomioon. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(85)

Päinvastoin kuin väitettiin, unionin tuotannonalan investointien vaikutus kannattavuuteen otettiin arviossa huomioon. Investointikustannusten poistamisella kirjanpidossa on merkitystä kannattavuuden määrittämiseen, ja se oli siksi otettava huomioon. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (86) | Koska investointien ja EU:n turvallisuusvaatimusten vaikutuksesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115 ja 116 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(86)

Koska investointien ja EU:n turvallisuusvaatimusten vaikutuksesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115 ja 116 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.8   Raaka-ainekustannukset ja muut kustannukset

2.8.1   Tuotantokustannukset

| (87) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kannattavuus laski, koska myös yleiset tuotantokustannukset kasvoivat. Sen vuoksi vahinko aiheutui pikemmin tuotantokustannusten kasvusta kuin Indonesiasta tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(87)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kannattavuus laski, koska myös yleiset tuotantokustannukset kasvoivat. Sen vuoksi vahinko aiheutui pikemmin tuotantokustannusten kasvusta kuin Indonesiasta tulevasta tuonnista.

| (88) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa todetaan, tuotantokustannusten kasvua ei voitu lisätä myyntihintoihin, koska Indonesiasta tuleva mononatriumglutamaatin tuonti aiheutti hintapaineita. Kannattavuuden heikkeneminen johtui siten pääosin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntymisestä, ja väite olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(88)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa todetaan, tuotantokustannusten kasvua ei voitu lisätä myyntihintoihin, koska Indonesiasta tuleva mononatriumglutamaatin tuonti aiheutti hintapaineita. Kannattavuuden heikkeneminen johtui siten pääosin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntymisestä, ja väite olisi hylättävä.

2.8.2   Entisen tytäryhtiön liittyminen yritykseen

| (89) | Sama asianomainen osapuoli väitti, että entisen tytäryhtiön liittymisen vaikutuksia unionin tuotannonalan kannattavuuteen ei analysoitu riittävästi. Osapuoli väitti, että liittymisellä oli negatiivinen vaikutus kannattavuuteen, ja se aiheutti siten unionin tuotannonalan kärsimän vahingon. |
| --- | --- |

(89)

Sama asianomainen osapuoli väitti, että entisen tytäryhtiön liittymisen vaikutuksia unionin tuotannonalan kannattavuuteen ei analysoitu riittävästi. Osapuoli väitti, että liittymisellä oli negatiivinen vaikutus kannattavuuteen, ja se aiheutti siten unionin tuotannonalan kärsimän vahingon.

| (90) | Komissio tutki entisen tytäryhtiön liittymisen vaikutuksia tarkemmin oleellisten vahinkoindikaattoreiden osalta, kuten tuotantokustannusten, työllisyyden, investointien ja kannattavuuden osalta. On huomattava, että kyseessä oleva tytäryhtiö osallistui ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin. Todettiin, että unionin tuotannonala oli kannattava tilivuonna 2011/2012, jolloin liittyminen tapahtui. Kannattavuus kääntyi negatiiviseksi vasta tilivuonna 2012/2013. Tämä osui samaan aikaan, jona Indonesiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi; kyseisenä vuonna mainittu tuonti peräti kaksinkertaistui. Näin ollen analyysissä ei käynyt ilmi, että entisen tytäryhtiön liittymisellä olisi ollut merkittävä negatiivinen vaikutus kannattavuuteen, ja siksi tätä koskeva väite olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(90)

Komissio tutki entisen tytäryhtiön liittymisen vaikutuksia tarkemmin oleellisten vahinkoindikaattoreiden osalta, kuten tuotantokustannusten, työllisyyden, investointien ja kannattavuuden osalta. On huomattava, että kyseessä oleva tytäryhtiö osallistui ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin. Todettiin, että unionin tuotannonala oli kannattava tilivuonna 2011/2012, jolloin liittyminen tapahtui. Kannattavuus kääntyi negatiiviseksi vasta tilivuonna 2012/2013. Tämä osui samaan aikaan, jona Indonesiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi; kyseisenä vuonna mainittu tuonti peräti kaksinkertaistui. Näin ollen analyysissä ei käynyt ilmi, että entisen tytäryhtiön liittymisellä olisi ollut merkittävä negatiivinen vaikutus kannattavuuteen, ja siksi tätä koskeva väite olisi hylättävä.

2.8.3   Työvoimakustannukset

| (91) | Monet osapuolet väittivät, että työvoimakustannukset aiheuttivat unionin tuotannonalan kärsimän vahingon. Vaikka yleiskustannusten nousu tarkastelujaksolla johtui osittain työvoimakustannusten kasvusta, tutkimus osoitti, että niiden vaikutus kokonaistuotantokustannuksiin ei ollut merkittävä (tarkkaa lukua ei voida antaa luottamuksellisuussyistä). Tämän vuoksi työvoimakustannusten ei voitu katsoa aiheuttaneen unionin tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa, ja tätä koskeva väite olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(91)

Monet osapuolet väittivät, että työvoimakustannukset aiheuttivat unionin tuotannonalan kärsimän vahingon. Vaikka yleiskustannusten nousu tarkastelujaksolla johtui osittain työvoimakustannusten kasvusta, tutkimus osoitti, että niiden vaikutus kokonaistuotantokustannuksiin ei ollut merkittävä (tarkkaa lukua ei voida antaa luottamuksellisuussyistä). Tämän vuoksi työvoimakustannusten ei voitu katsoa aiheuttaneen unionin tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa, ja tätä koskeva väite olisi hylättävä.

| (92) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että työvoimakustannuksia ei pitäisi arvioida erillään, vaan eri kustannustekijöiden kasvun vaikutus olisi otettava huomioon kokonaisuutena. |
| --- | --- |

(92)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että työvoimakustannuksia ei pitäisi arvioida erillään, vaan eri kustannustekijöiden kasvun vaikutus olisi otettava huomioon kokonaisuutena.

| (93) | Kuten 87 ja 88 kappaleessa mainitaan, komissio arvioi tuotantokustannusten kasvua kokonaisuudessaan, ja siksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(93)

Kuten 87 ja 88 kappaleessa mainitaan, komissio arvioi tuotantokustannusten kasvua kokonaisuudessaan, ja siksi väite hylättiin.

2.8.4   Huoltoseisokit

| (94) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että tuotannon ja myynnin lasku johtui unionin tuotannonalan huoltoseisokeista, jotka puolestaan aiheuttivat myyntimäärien laskun. Sen vuoksi ei pitäisi katsoa, että unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärien lasku johtui Indonesiasta tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(94)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että tuotannon ja myynnin lasku johtui unionin tuotannonalan huoltoseisokeista, jotka puolestaan aiheuttivat myyntimäärien laskun. Sen vuoksi ei pitäisi katsoa, että unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärien lasku johtui Indonesiasta tulevasta tuonnista.

| (95) | Tutkimus osoitti, että tuotannon väheneminen tilivuoden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtui todellakin samaan aikaan kuin pidennetyt tuotannon huoltoseisokit, jotka kuitenkin toteutettiin ainoastaan, koska tarkastelujaksolla haluttiin pienentää edellisten vuosien vähentyneen myynnin johdosta suureksi päässeitä varastoja. |
| --- | --- |

(95)

Tutkimus osoitti, että tuotannon väheneminen tilivuoden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtui todellakin samaan aikaan kuin pidennetyt tuotannon huoltoseisokit, jotka kuitenkin toteutettiin ainoastaan, koska tarkastelujaksolla haluttiin pienentää edellisten vuosien vähentyneen myynnin johdosta suureksi päässeitä varastoja.

| (96) | Näin ollen tuotanto- ja myyntimäärien väheneminen oli seurausta Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntymisestä, ja väite olisi siksi hylättävä. |
| --- | --- |

(96)

Näin ollen tuotanto- ja myyntimäärien väheneminen oli seurausta Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntymisestä, ja väite olisi siksi hylättävä.

| (97) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen toinen asianomainen osapuoli toisti väitteensä, jonka mukaan vahinko johtui huoltoseisokeista ja jonka mukaan on epäolennaista, ovatko tällaiset seisokit tarpeen vai ei. Osapuoli katsoi, että huomioon olisi otettava ainoastaan näiden seisokkien vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(97)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen toinen asianomainen osapuoli toisti väitteensä, jonka mukaan vahinko johtui huoltoseisokeista ja jonka mukaan on epäolennaista, ovatko tällaiset seisokit tarpeen vai ei. Osapuoli katsoi, että huomioon olisi otettava ainoastaan näiden seisokkien vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen.

| (98) | Kuten 95 ja 96 kappaleessa todetaan, huoltoseisokit olivat seurausta vähentyneestä myynnistä, joka taas oli seurausta Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Näin ollen seisokit todellakin johtuivat Indonesiasta tulevasta tuonnista, ja eikä niitä siksi voida arvioida erillisesti eikä niiden voida katsoa poistavan syy-yhteyttä tuonnin ja aiheutuneen vahingon väliltä. Sen vuoksi asianomaisen osapuolen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(98)

Kuten 95 ja 96 kappaleessa todetaan, huoltoseisokit olivat seurausta vähentyneestä myynnistä, joka taas oli seurausta Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Näin ollen seisokit todellakin johtuivat Indonesiasta tulevasta tuonnista, ja eikä niitä siksi voida arvioida erillisesti eikä niiden voida katsoa poistavan syy-yhteyttä tuonnin ja aiheutuneen vahingon väliltä. Sen vuoksi asianomaisen osapuolen väite hylättiin.

2.8.5   Indonesian rupian arvonalennus

| (99) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että Indonesian rupian arvon alentuminen tammikuun 2012 ja tammikuun 2014 välillä antoi vientiä harjoittaville tuottajille suhteellista etua, joka ei liittynyt niiden hinnoittelupäätöksiin. Osapuoli väitti, että tämän tekijän vaikutusta olisi tutkittava. |
| --- | --- |

(99)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että Indonesian rupian arvon alentuminen tammikuun 2012 ja tammikuun 2014 välillä antoi vientiä harjoittaville tuottajille suhteellista etua, joka ei liittynyt niiden hinnoittelupäätöksiin. Osapuoli väitti, että tämän tekijän vaikutusta olisi tutkittava.

| (100) | Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan hintoihin tarkastellaan lähinnä toteamalla muun muassa hinnan alittavuus, hintojen aleneminen ja hinnankorotusten estyminen. Tässä tarkoituksessa verrataan polkumyynnillä tapahtuneen viennin hintoja ja unionin tuotannonalan myyntihintoja, ja vahinkoa koskevissa laskelmissa käytettävät vientihinnat on toisinaan muutettava toiseksi valuutaksi vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Valuuttakurssien käytöllä siis ainoastaan varmistetaan, että hintojen välinen ero määritetään vertailukelpoisella tavalla. Näin ollen on ilmeistä, että tässä tapauksessa vaihtokurssia ei voida pitää unionin tuotannonalan kärsimän vahingon aiheuttajana, koska sitä ei voida erottaa itse tuonnista. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(100)

Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan hintoihin tarkastellaan lähinnä toteamalla muun muassa hinnan alittavuus, hintojen aleneminen ja hinnankorotusten estyminen. Tässä tarkoituksessa verrataan polkumyynnillä tapahtuneen viennin hintoja ja unionin tuotannonalan myyntihintoja, ja vahinkoa koskevissa laskelmissa käytettävät vientihinnat on toisinaan muutettava toiseksi valuutaksi vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Valuuttakurssien käytöllä siis ainoastaan varmistetaan, että hintojen välinen ero määritetään vertailukelpoisella tavalla. Näin ollen on ilmeistä, että tässä tapauksessa vaihtokurssia ei voida pitää unionin tuotannonalan kärsimän vahingon aiheuttajana, koska sitä ei voida erottaa itse tuonnista. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.

2.8.6   Päätelmät

| (101) | Koska raaka-ainekustannusten ja muiden kustannusten vaikutuksesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117–120 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(101)

Koska raaka-ainekustannusten ja muiden kustannusten vaikutuksesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117–120 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

3.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (102) | Koska syy-yhteyttä koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121–125 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(102)

Koska syy-yhteyttä koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121–125 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

F.   UNIONIN ETU

1.   Unionin tuotannonalan etu

| (103) | Koska unionin tuotannonalan edusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127–129 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(103)

Koska unionin tuotannonalan edusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127–129 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.   Tuojien/kauppiaiden etu

| (104) | Koska etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden edusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130–132 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(104)

Koska etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden edusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130–132 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

3.   Käyttäjien etu

| (105) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi käyttäjä toisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 140 kappaleessa kuvatun väitteensä, jonka mukaan mononatriumglutamaatin kulutuksen uskotaan kasvavan unionissa merkittävästi erityisesti fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käyttöä koskevan EU:n kiellon vuoksi; fosfaatti ja muut fosforiyhdisteet väitetään korvattavan muilla aloilla kuin elintarvikealalla käytettävällä mononatriumglutamaatilla. Käyttäjä väitti vielä, että unionin tuotannonalan kapasiteetti ei riittäisi vastaamaan unionin markkinoiden lisääntyvään kysyntään. Kyseinen osapuoli väitti edelleen, että kulutuksen kasvu hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska se voisi tällöin lisätä myyntimääriään. Sama käyttäjä toisti myös väitteensä siitä, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei olisi riittävästi erityisesti siitä syystä, että muissa kolmansissa maissa toimivat tuottajat kuuluvat samaan yritysryhmään kuin unionin tuotannonala ja eivät tästä syystä toimita unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(105)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi käyttäjä toisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 140 kappaleessa kuvatun väitteensä, jonka mukaan mononatriumglutamaatin kulutuksen uskotaan kasvavan unionissa merkittävästi erityisesti fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käyttöä koskevan EU:n kiellon vuoksi; fosfaatti ja muut fosforiyhdisteet väitetään korvattavan muilla aloilla kuin elintarvikealalla käytettävällä mononatriumglutamaatilla. Käyttäjä väitti vielä, että unionin tuotannonalan kapasiteetti ei riittäisi vastaamaan unionin markkinoiden lisääntyvään kysyntään. Kyseinen osapuoli väitti edelleen, että kulutuksen kasvu hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska se voisi tällöin lisätä myyntimääriään. Sama käyttäjä toisti myös väitteensä siitä, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei olisi riittävästi erityisesti siitä syystä, että muissa kolmansissa maissa toimivat tuottajat kuuluvat samaan yritysryhmään kuin unionin tuotannonala ja eivät tästä syystä toimita unionin markkinoille.

| (106) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 141 kappaleessa selitetään, on vaikea ennustaa miten unionin uusi, fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käytön kieltävä sääntelykehys vaikuttaa unionin tuotannonalaan. Kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään tietoa tai näyttöä siitä, lisääkö tämä kehitys mononatriumglutamaatin kysyntää unionissa, ja jos lisää niin missä määrin. |
| --- | --- |

(106)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 141 kappaleessa selitetään, on vaikea ennustaa miten unionin uusi, fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käytön kieltävä sääntelykehys vaikuttaa unionin tuotannonalaan. Kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään tietoa tai näyttöä siitä, lisääkö tämä kehitys mononatriumglutamaatin kysyntää unionissa, ja jos lisää niin missä määrin.

| (107) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalalla on käyttämätöntä kapasiteettia, ja se voisi lisätä tuotantomääräänsä ja vastata unionin markkinoiden lisääntyvään kysyntään ainakin osittain. Tutkimusajanjaksolla unionin kokonaiskapasiteetti oli suurempi kuin unionin kokonaiskysyntä. |
| --- | --- |

(107)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalalla on käyttämätöntä kapasiteettia, ja se voisi lisätä tuotantomääräänsä ja vastata unionin markkinoiden lisääntyvään kysyntään ainakin osittain. Tutkimusajanjaksolla unionin kokonaiskapasiteetti oli suurempi kuin unionin kokonaiskysyntä.

| (108) | Vaihtoehtoisten hankintalähteiden (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147 kappale) osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että mononatriumglutamaattia tuotetaan useissa kolmansissa maissa. Tarkastelujakson alussa eli tilivuonna 2010/2011 muista kolmansista maista (esimerkiksi Brasiliasta, Vietnamista ja Koreasta) tulevan tuonnin markkinaosuus oli huomattava ja laski ainoastaan Indonesiasta halvoin hinnoin tulevan tuonnin lisääntyessä. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että monissa kolmansissa maissa on myös toimittajia, jotka eivät kuulu samaan yritysryhmään kuin unionin tuotannonala. Tuonti muista kolmansista maista voisi alkaa uudelleen, jos unionin markkinoille saadaan palautettua tasapuoliset kilpailuedellytykset. |
| --- | --- |

(108)

Vaihtoehtoisten hankintalähteiden (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147 kappale) osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että mononatriumglutamaattia tuotetaan useissa kolmansissa maissa. Tarkastelujakson alussa eli tilivuonna 2010/2011 muista kolmansista maista (esimerkiksi Brasiliasta, Vietnamista ja Koreasta) tulevan tuonnin markkinaosuus oli huomattava ja laski ainoastaan Indonesiasta halvoin hinnoin tulevan tuonnin lisääntyessä. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että monissa kolmansissa maissa on myös toimittajia, jotka eivät kuulu samaan yritysryhmään kuin unionin tuotannonala. Tuonti muista kolmansista maista voisi alkaa uudelleen, jos unionin markkinoille saadaan palautettua tasapuoliset kilpailuedellytykset.

| (109) | Näin ollen asiaa koskevat väitteet olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(109)

Näin ollen asiaa koskevat väitteet olisi hylättävä.

| (110) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli toisti väitteensä siitä, että mononatriumglutamaatin kysyntä kasvaa unionissa merkittävästi fosfaattien käyttöä koskevan tulevan kiellon vuoksi ja että unionin tuotannonala ei pysty vastaamaan unionin lisääntyvään kysyntään. Kyseessä oleva osapuoli ei kuitenkaan toimittanut uutta tietoa tai konkreettista näyttöä väitteidensä tueksi, ja siksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(110)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli toisti väitteensä siitä, että mononatriumglutamaatin kysyntä kasvaa unionissa merkittävästi fosfaattien käyttöä koskevan tulevan kiellon vuoksi ja että unionin tuotannonala ei pysty vastaamaan unionin lisääntyvään kysyntään. Kyseessä oleva osapuoli ei kuitenkaan toimittanut uutta tietoa tai konkreettista näyttöä väitteidensä tueksi, ja siksi väite hylättiin.

| (111) | Sama osapuoli väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen myös, että komissio ei ottanut huomioon mononatriumglutamaatin osuutta pesuaineiden kokonaiskustannuksista. Osapuoli ei kuitenkaan toimittanut mitään uusia tietoja, jotka olisivat olleet ristiriidassa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 ja 139 kappaleessa esitettyjen havaintojen kanssa, joiden mukaan toimenpiteiden mahdollinen vaikutus kyseiseen yritykseen olisi vähäinen. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(111)

Sama osapuoli väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen myös, että komissio ei ottanut huomioon mononatriumglutamaatin osuutta pesuaineiden kokonaiskustannuksista. Osapuoli ei kuitenkaan toimittanut mitään uusia tietoja, jotka olisivat olleet ristiriidassa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 ja 139 kappaleessa esitettyjen havaintojen kanssa, joiden mukaan toimenpiteiden mahdollinen vaikutus kyseiseen yritykseen olisi vähäinen. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (112) | Sama osapuoli väitti vielä, että muulle kuin elintarviketeollisuudelle ja muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden käyttäjille aiheutuvat lisäkustannukset jätettiin huomioimatta. Osapuoli ei kuitenkaan toimittanut uutta tietoa tai näyttöä, ja siksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(112)

Sama osapuoli väitti vielä, että muulle kuin elintarviketeollisuudelle ja muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden käyttäjille aiheutuvat lisäkustannukset jätettiin huomioimatta. Osapuoli ei kuitenkaan toimittanut uutta tietoa tai näyttöä, ja siksi väite hylättiin.

| (113) | Toinen käyttäjä väitti, että Indonesiaan ja Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin olisi arvioitava kollektiivisesti. |
| --- | --- |

(113)

Toinen käyttäjä väitti, että Indonesiaan ja Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin olisi arvioitava kollektiivisesti.

| (114) | Molempien toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin analysoitiin muun muassa tutkittaessa mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia hankintalähteitä (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147 kappale). Kuten 108 kappaleessa todetaan, analyysissä kävi ilmi, että monella kolmannella maalla on potentiaalia viedä mononatriumglutamaattia unioniin. Nämä kolmannet maat olivat läsnä unionin markkinoilla ennen kuin Indonesiasta polkumyynnillä unioniin tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi. |
| --- | --- |

(114)

Molempien toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin analysoitiin muun muassa tutkittaessa mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia hankintalähteitä (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147 kappale). Kuten 108 kappaleessa todetaan, analyysissä kävi ilmi, että monella kolmannella maalla on potentiaalia viedä mononatriumglutamaattia unioniin. Nämä kolmannet maat olivat läsnä unionin markkinoilla ennen kuin Indonesiasta polkumyynnillä unioniin tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi.

| (115) | Väitettiin, että käyttäjät eivät voi siirtää polkumyyntitullista aiheutuvia lisäkustannuksia lopulliselle kuluttajalle, koska unionin valmisruokien markkinat ovat erittäin kilpaillut. |
| --- | --- |

(115)

Väitettiin, että käyttäjät eivät voi siirtää polkumyyntitullista aiheutuvia lisäkustannuksia lopulliselle kuluttajalle, koska unionin valmisruokien markkinat ovat erittäin kilpaillut.

| (116) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 135–137 kappaleessa todetaan, yhteistyössä toimineissa yrityksissä elintarvike- ja juoma-alalla mononatriumglutamaatin osuus sitä sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksista oli noin 5 prosenttia. Kyseisten yritysten todettiin olevan kannattavia. Asianomainen osapuoli ei toimittanut mitään tietoja, jotka olisivat olleet ristiriidassa näiden havaintojen kanssa. Sen vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että toimenpiteillä olisi vain vähäinen vaikutus näihin yrityksiin, ja siksi tätä koskeva väite olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(116)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 135–137 kappaleessa todetaan, yhteistyössä toimineissa yrityksissä elintarvike- ja juoma-alalla mononatriumglutamaatin osuus sitä sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksista oli noin 5 prosenttia. Kyseisten yritysten todettiin olevan kannattavia. Asianomainen osapuoli ei toimittanut mitään tietoja, jotka olisivat olleet ristiriidassa näiden havaintojen kanssa. Sen vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että toimenpiteillä olisi vain vähäinen vaikutus näihin yrityksiin, ja siksi tätä koskeva väite olisi hylättävä.

4.   Raaka-ainetoimittajien etu

| (117) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi toimittajaa kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 143 kappaleessa esitetyn päätelmän ja väitti, että unionin tuotannonalan häviämisellä olisi merkittävä vaikutus niiden liiketoimintaan. Toimittajat väittivät, että mononatriumglutamaatin tuotannon loppumisella unionin tuotannonalalla olisi haitallinen vaikutus niiden koko liiketoimintaan, koska sokeritehtaat tuottavat väkisinkin tietyn määrän sokerisiirappeja ja melasseja, ja unionin tuotannonala on niiden suurin ostaja. Tässä muodossa olevan sokerin myymättä jääminen vaikuttaisi koko kyseessä olevan tehtaan tehokkuuteen. |
| --- | --- |

(117)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi toimittajaa kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 143 kappaleessa esitetyn päätelmän ja väitti, että unionin tuotannonalan häviämisellä olisi merkittävä vaikutus niiden liiketoimintaan. Toimittajat väittivät, että mononatriumglutamaatin tuotannon loppumisella unionin tuotannonalalla olisi haitallinen vaikutus niiden koko liiketoimintaan, koska sokeritehtaat tuottavat väkisinkin tietyn määrän sokerisiirappeja ja melasseja, ja unionin tuotannonala on niiden suurin ostaja. Tässä muodossa olevan sokerin myymättä jääminen vaikuttaisi koko kyseessä olevan tehtaan tehokkuuteen.

| (118) | Väitteitä ei kuitenkaan perusteltu, eikä niitä sen vuoksi voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(118)

Väitteitä ei kuitenkaan perusteltu, eikä niitä sen vuoksi voitu ottaa huomioon.

5.   Muut väitteet

| (119) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli toisti huomatuksensa unionin tuotannonalan väitetystä määräävästä asemasta ja väitti, että mononatriumglutamaattia koskevien toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle suhteellista etua unionin markkinoilla. Väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty uutta näyttöä. Sen vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 145 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan, ja asiaa koskeva väite olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(119)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli toisti huomatuksensa unionin tuotannonalan väitetystä määräävästä asemasta ja väitti, että mononatriumglutamaattia koskevien toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle suhteellista etua unionin markkinoilla. Väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty uutta näyttöä. Sen vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 145 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan, ja asiaa koskeva väite olisi hylättävä.

6.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (120) | Koska unionin edusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126–148 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(120)

Koska unionin edusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126–148 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

G.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

| (121) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli ilmoitti olevansa eri mieltä vahingon korjaavan tason määrittämiseen käytetystä tavoitevoitosta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 151 kappale). Osapuoli väitti, että kahdessa aasialaisessa maassa toimivan mononatriumglutamaatin tuottajan vuonna 2013 saavuttaman voiton perusteella 3–5 prosentin voittomarginaali ennen veroja olisi kohtuullinen ja markkinoille ominainen. |
| --- | --- |

(121)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli ilmoitti olevansa eri mieltä vahingon korjaavan tason määrittämiseen käytetystä tavoitevoitosta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 151 kappale). Osapuoli väitti, että kahdessa aasialaisessa maassa toimivan mononatriumglutamaatin tuottajan vuonna 2013 saavuttaman voiton perusteella 3–5 prosentin voittomarginaali ennen veroja olisi kohtuullinen ja markkinoille ominainen.

| (122) | Vahingon korjaavan tason määrittämiseen käytetty voittomarginaali vastaa voittomarginaalia, jonka unionin tuotannonala pystyisi kohtuudella saavuttamaan tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 151 kappaleessa mainitaan, Indonesiasta tulevan tuonnin vaikutukset alkoivat näkyä vasta tarkastelujakson kolmannen vuoden aikana. Siksi pidettiin kohtuullisena määrittää voittomarginaali tarkastelujakson kahden ensimmäisen vuoden perusteella. |
| --- | --- |

(122)

Vahingon korjaavan tason määrittämiseen käytetty voittomarginaali vastaa voittomarginaalia, jonka unionin tuotannonala pystyisi kohtuudella saavuttamaan tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 151 kappaleessa mainitaan, Indonesiasta tulevan tuonnin vaikutukset alkoivat näkyä vasta tarkastelujakson kolmannen vuoden aikana. Siksi pidettiin kohtuullisena määrittää voittomarginaali tarkastelujakson kahden ensimmäisen vuoden perusteella.

| (123) | Koska vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150–152 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(123)

Koska vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150–152 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.   Lopulliset toimenpiteet

| (124) | Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyyntimarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa yhden vientiä harjoittavan tuottajan yksilöllistä tullia on tarkistettu alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen, koska tietyt liiketoimet jätettiin vientihinnan määrityksen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(124)

Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyyntimarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa yhden vientiä harjoittavan tuottajan yksilöllistä tullia on tarkistettu alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen, koska tietyt liiketoimet jätettiin vientihinnan määrityksen ulkopuolelle.

| (125) | Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:









  Maa | Yritys | Polkumyyntimarginaali
  (%) | Vahinkomarginaali
  (%) | Lopullinen polkumyyntitulli
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesia | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | [24,9–40,2] | 7,2 |
| Indonesia | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9–43,6] | 13,3 |
| Indonesia | Kaikki muut yritykset | 28,4 | [31,4–47,0] | 28,4 |

(125)

Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:

Maa

Yritys

Polkumyyntimarginaali

(%)

Vahinkomarginaali

(%)

Lopullinen polkumyyntitulli

(%)

Indonesia

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

[24,9–40,2]

7,2

Indonesia

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9–43,6]

13,3

Indonesia

Kaikki muut yritykset

28,4

[31,4–47,0]

28,4

| (126) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin kyseessä olevan tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(126)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin kyseessä olevan tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (127) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (4). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(127)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (4). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (128) | Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä liitteessä asetetut vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(128)

Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä liitteessä asetetut vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (129) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia sovelletaan sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(129)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia sovelletaan sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

3.   Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen

| (130) | Todettujen polkumyyntimarginaalien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruuden vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät olisi kannettava lopullisesti. |
| --- | --- |

(130)

Todettujen polkumyyntimarginaalien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruuden vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät olisi kannettava lopullisesti.

| (131) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(131)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00 (Taric-koodi 2922420010), tuonnissa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on taulukossa lueteltujen yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Kaikki muut yritykset | 28,4 | B999 |

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Kaikki muut yritykset

28,4

B999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä säädetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Kannetaan lopullisesti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 904/2014 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 904/2014, annettu 20 päivänä elokuuta 2014, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa (EUVL L 246, 21.8.2014, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 1036/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta (EUVL L 298, 16.11.2010, s. 27).

3

(4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgia.

4

---

LIITE

Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

| — | Kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

—

Kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön nimi ja tehtävänimike.

| — | Seuraava vakuutus:

  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn mononatriumglutamaatin (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Indonesia. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

—

Seuraava vakuutus:

”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn mononatriumglutamaatin (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Indonesia. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

Päiväys ja allekirjoitus

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/70

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/85,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | EG | 285,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 126,0 |
| TR | 157,8 |
| ZZ | 182,3 |
| 0707 00 05 | JO | 241,9 |
| MA | 66,8 |
| TR | 179,2 |
| ZZ | 162,6 |
| 0709 91 00 | EG | 119,3 |
| ZZ | 119,3 |
| 0709 93 10 | MA | 235,4 |
| TR | 179,6 |
| ZZ | 207,5 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| MA | 67,7 |
| TN | 52,0 |
| TR | 64,8 |
| ZA | 97,5 |
| ZZ | 66,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,6 |
| MA | 88,9 |
| ZZ | 115,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 115,2 |
| JM | 118,0 |
| KR | 153,2 |
| MA | 143,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| ZZ | 65,2 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 87,7 |
| MK | 24,4 |
| US | 185,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| CN | 92,1 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 165,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

EG

285,0

IL

160,5

MA

126,0

TR

157,8

ZZ

182,3

0707 00 05

JO

241,9

MA

66,8

TR

179,2

ZZ

162,6

0709 91 00

EG

119,3

ZZ

119,3

0709 93 10

MA

235,4

TR

179,6

ZZ

207,5

0805 10 20

EG

50,2

MA

67,7

TN

52,0

TR

64,8

ZA

97,5

ZZ

66,4

0805 20 10

IL

141,6

MA

88,9

ZZ

115,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

115,2

JM

118,0

KR

153,2

MA

143,8

TR

114,1

ZZ

128,9

0805 50 10

TR

65,2

ZZ

65,2

0808 10 80

BR

65,4

CL

87,7

MK

24,4

US

185,5

ZZ

90,8

0808 30 90

CL

265,9

CN

92,1

US

138,7

ZZ

165,6

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/73

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/86,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2015,

asetuksella (EY) N:o 616/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2015 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa ja tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 616/2007 (2) avataan Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevia siipikarjanliha-alan tuotteita koskevia vuotuisia tuontitariffikiintiöitä. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 616/2007 (2) avataan Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevia siipikarjanliha-alan tuotteita koskevia vuotuisia tuontitariffikiintiöitä.

| (2) | Määrät, joista on jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2015 välisenä aikana 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi ylittävät eräiden kiintiöiden osalta käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista on jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2015 välisenä aikana 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi ylittävät eräiden kiintiöiden osalta käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Määrät, joista on jätetty tuontioikeushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2015 välisenä aikana 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi ylittävät eräiden kiintiöiden osalta käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdessä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 7 artiklan 2 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(3)

Määrät, joista on jätetty tuontioikeushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2015 välisenä aikana 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi ylittävät eräiden kiintiöiden osalta käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdessä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 7 artiklan 2 kohdan kanssa.

| (4) | Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(4)

Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 616/2007 nojalla 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovelletaan tämän asetuksen liitteessä olevassa A osassa vahvistettua jakokerrointa.

2.   Asetuksen (EY) N:o 616/2007 nojalla 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi jätetyissä tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovelletaan tämän asetuksen liitteessä olevassa B osassa vahvistettua jakokerrointa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 616/2007, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2007, Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista (EUVL L 142, 5.6.2007, s. 3).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1301/2006, annettu 31 päivänä elokuuta 2006, tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

LIITE

A OSA

| Ryhmän numero | Järjestysnumero | Jakokerroin — 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,401561 |
| 2 | 09.4212 | 0,975198 |
| 4A | 09.4214 | — |
| 09.4251 | 0,954412 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,449999 |
| 09.4260 | 0,997014 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Ryhmän numero

Järjestysnumero

Jakokerroin — 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset

(%)

1

09.4211

0,401561

2

09.4212

0,975198

4A

09.4214

—

09.4251

0,954412

09.4252

—

6A

09.4216

0,449999

09.4260

0,997014

7

09.4217

—

8

09.4218

—

B OSA

| Ryhmän numero | Järjestysnumero | Jakokerroin — 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,661893 |
| 09.4254 | — |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Ryhmän numero

Järjestysnumero

Jakokerroin — 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset

(%)

5A

09.4215

0,661893

09.4254

—

09.4255

—

09.4256

—

---

PÄÄTÖKSET

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/75

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/87,

annettu 21 päivänä tammikuuta 2015,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 8 artiklan,

on kuullut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti 30 päivänä marraskuuta 2013Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan sitruunahapon tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja osittaisten välivaiheen tarkastelujen, jäljempänä ’tarkastelut’, vireillepanosta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti 30 päivänä marraskuuta 2013Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan sitruunahapon tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja osittaisten välivaiheen tarkastelujen, jäljempänä ’tarkastelut’, vireillepanosta.

| (2) | Tarkastelujen lopulliset tulokset ja päätelmät esitetään lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuonnissa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisten osittaisten välivaiheen tarkastelujen perusteella annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/82 (3). |
| --- | --- |

(2)

Tarkastelujen lopulliset tulokset ja päätelmät esitetään lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuonnissa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisten osittaisten välivaiheen tarkastelujen perusteella annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/82 (3).

| (3) | On syytä huomata, että voimassa olevat toimenpiteet (4) ovat sitoumusten muodossa viiden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, mukaan luettuna yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä; nämä sitoumukset, jäljempänä ’voimassa olevat sitoumukset’, hyväksyttiin komission päätöksellä 2008/899/EY (5). |
| --- | --- |

(3)

On syytä huomata, että voimassa olevat toimenpiteet (4) ovat sitoumusten muodossa viiden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, mukaan luettuna yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä; nämä sitoumukset, jäljempänä ’voimassa olevat sitoumukset’, hyväksyttiin komission päätöksellä 2008/899/EY (5).

2.   SITOUMUKSET

| (4) | Ennen lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden hyväksymistä samat viisi yhteistyössä toiminutta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka ovat osallisina 3 kappaleessa mainituissa voimassa olevissa sitoumuksissa, eli COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (aiemmalta nimeltään Yixing-Union Biochemical), RZBC-ryhmä, TTCA ja Weifang Ensign Industry, tarjosivat uusia hintasitoumuksia perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti korvatakseen voimassa olevat sitoumukset. |
| --- | --- |

(4)

Ennen lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden hyväksymistä samat viisi yhteistyössä toiminutta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka ovat osallisina 3 kappaleessa mainituissa voimassa olevissa sitoumuksissa, eli COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (aiemmalta nimeltään Yixing-Union Biochemical), RZBC-ryhmä, TTCA ja Weifang Ensign Industry, tarjosivat uusia hintasitoumuksia perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti korvatakseen voimassa olevat sitoumukset.

| (5) | Samoin kuin voimassa olevissa sitoumuksissa, näissä tarkistetuissa sitoumustarjouksissa vientiä harjoittavat tuottajat tarjoutuivat myymään sitruunahappoa vähintään hinnoilla, jotka korjaavat polkumyynnin tarkistetut vahingolliset vaikutukset. |
| --- | --- |

(5)

Samoin kuin voimassa olevissa sitoumuksissa, näissä tarkistetuissa sitoumustarjouksissa vientiä harjoittavat tuottajat tarjoutuivat myymään sitruunahappoa vähintään hinnoilla, jotka korjaavat polkumyynnin tarkistetut vahingolliset vaikutukset.

| (6) | Lisäksi sitoumuksissa esitetään vähimmäistuontihintojen indeksointia, koska sitruunahapon hinnat vaihtelivat merkittävästi ennen tutkimusajanjaksoa, sen aikana ja sen jälkeen. Indeksoinnissa käytetään maissin julkisia hintanoteerauksia EU:ssa, sillä maissi on sitruunahapon tuotannossa tavanomaisesti käytetty pääraaka-aine. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi sitoumuksissa esitetään vähimmäistuontihintojen indeksointia, koska sitruunahapon hinnat vaihtelivat merkittävästi ennen tutkimusajanjaksoa, sen aikana ja sen jälkeen. Indeksoinnissa käytetään maissin julkisia hintanoteerauksia EU:ssa, sillä maissi on sitruunahapon tuotannossa tavanomaisesti käytetty pääraaka-aine.

| (7) | Pienentääkseen hintojen ristiinkompensoinnista johtuvaa hintarikkomusten riskiä vientiä harjoittavat tuottajat tarjoutuivat lisäksi raportoimaan kaikesta sellaisille asiakkaille suuntautuvasta EU:n ulkopuolisesta myynnistään, joiden organisaatio tai rakenne ulottuu EU:n ulkopuolelle, siinä tapauksessa että vientiä harjoittava tuottaja myy tuotteita tällaisille asiakkaille EU:ssa. |
| --- | --- |

(7)

Pienentääkseen hintojen ristiinkompensoinnista johtuvaa hintarikkomusten riskiä vientiä harjoittavat tuottajat tarjoutuivat lisäksi raportoimaan kaikesta sellaisille asiakkaille suuntautuvasta EU:n ulkopuolisesta myynnistään, joiden organisaatio tai rakenne ulottuu EU:n ulkopuolelle, siinä tapauksessa että vientiä harjoittava tuottaja myy tuotteita tällaisille asiakkaille EU:ssa.

| (8) | Vientiä harjoittavat tuottajat toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja EU:hun suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista. Komissio katsoo yritysten myynnin rakenteen perusteella, että sovittujen sitoumusten kiertämisen vaara on vähäinen. |
| --- | --- |

(8)

Vientiä harjoittavat tuottajat toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja EU:hun suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista. Komissio katsoo yritysten myynnin rakenteen perusteella, että sovittujen sitoumusten kiertämisen vaara on vähäinen.

| (9) | On myös huomattava, että kiinalainen kauppakamari China Chamber of Commerce of Metals, Minerals and Chemicals Importers and Exporters, jäljempänä ’CCCMC’, tukee 4 kappaleessa mainittuja viittä yritystä, minkä vuoksi CCCMC tulee osallistumaan aktiivisesti sitoumusten valvontaan. |
| --- | --- |

(9)

On myös huomattava, että kiinalainen kauppakamari China Chamber of Commerce of Metals, Minerals and Chemicals Importers and Exporters, jäljempänä ’CCCMC’, tukee 4 kappaleessa mainittuja viittä yritystä, minkä vuoksi CCCMC tulee osallistumaan aktiivisesti sitoumusten valvontaan.

| (10) | Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen vientiä harjoittavien tuottajien ja CCCMC:n tarjoamat sitoumukset ovat hyväksyttäviä. |
| --- | --- |

(10)

Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen vientiä harjoittavien tuottajien ja CCCMC:n tarjoamat sitoumukset ovat hyväksyttäviä.

| (11) | Jotta komissio voi valvoa tehokkaasti, noudattavatko yritykset sitoumuksia, polkumyyntitullista vapauttaminen silloin, kun sitoumuksen nojalla vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskeva pyyntö esitetään asianomaiselle tulliviranomaiselle, edellyttää sellaisen sitoumuslaskun esittämistä, joka sisältää vähintään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/82 liitteessä luetellut tiedot. Tämä tietojen taso on tarpeen myös, jotta tulliviranomaiset voivat varmistaa riittävän tarkasti, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos muut edellä mainitun täytäntöönpanoasetuksen mukaiset edellytykset eivät täyty, kannetaan asianmukaisen suuruinen polkumyyntitulli. |
| --- | --- |

(11)

Jotta komissio voi valvoa tehokkaasti, noudattavatko yritykset sitoumuksia, polkumyyntitullista vapauttaminen silloin, kun sitoumuksen nojalla vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskeva pyyntö esitetään asianomaiselle tulliviranomaiselle, edellyttää sellaisen sitoumuslaskun esittämistä, joka sisältää vähintään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/82 liitteessä luetellut tiedot. Tämä tietojen taso on tarpeen myös, jotta tulliviranomaiset voivat varmistaa riittävän tarkasti, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos muut edellä mainitun täytäntöönpanoasetuksen mukaiset edellytykset eivät täyty, kannetaan asianmukaisen suuruinen polkumyyntitulli.

| (12) | Sitoumusten noudattamisen tehostamiseksi maahantuojien tietoon on edellä mainitun täytäntöönpanoasetuksen kautta saatettu, että kyseisen asetuksen mukaisten edellytysten noudattamatta jättäminen tai se, että komissio peruuttaa sitoumusten hyväksynnän, voi johtaa kyseisiä liiketoimia koskevan tullivelan syntymiseen. |
| --- | --- |

(12)

Sitoumusten noudattamisen tehostamiseksi maahantuojien tietoon on edellä mainitun täytäntöönpanoasetuksen kautta saatettu, että kyseisen asetuksen mukaisten edellytysten noudattamatta jättäminen tai se, että komissio peruuttaa sitoumusten hyväksynnän, voi johtaa kyseisiä liiketoimia koskevan tullivelan syntymiseen.

| (13) | Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan tai jos komissio peruu sitoumukselle antamansa hyväksynnän, perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön otettua polkumyyntitullia aletaan soveltaa perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla automaattisesti, |
| --- | --- |

(13)

Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan tai jos komissio peruu sitoumukselle antamansa hyväksynnän, perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön otettua polkumyyntitullia aletaan soveltaa perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla automaattisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään jäljempänä mainittujen vientiä harjoittavien tuottajien yhdessä China Chamber of Commerce of Metals, Minerals and Chemicals Importers and Exporters -kauppakamarin kanssa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjoamat sitoumukset.

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd — No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province | A874 |
| Valmistaja RZBC Co., Ltd — No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kiina, ja myyjä siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd — No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province | A926 |
| Valmistaja RZBC (Juxian) Co., Ltd — No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kiina, ja myyjä siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd — No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province | A927 |
| TTCA Co., Ltd — West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province | A878 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd — No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province | A879 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd — No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province | A882 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Kiinan kansantasavalta

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd — No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province

A874

Valmistaja RZBC Co., Ltd — No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kiina, ja myyjä siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd — No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province

A926

Valmistaja RZBC (Juxian) Co., Ltd — No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kiina, ja myyjä siihen etuyhteydessä oleva myyntiyritys RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd — No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, Shandong Province

A927

TTCA Co., Ltd — West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province

A878

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd — No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province

A879

Weifang Ensign Industry Co., Ltd — No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province

A882

2 artikla

Kumotaan päätös 2008/899/EY.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 351, 30.11.2013, s. 27.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/82, annettu 21 päivänä tammikuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun sekä asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisten osittaisten välivaiheen tarkastelujen perusteella (katso tämän virallisen lehden sivu 8).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1193/2008, annettu 1 päivänä joulukuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 323, 3.12.2008, s. 1).

4

(5)  Komission päätös 2008/899/EY, tehty 2 päivänä joulukuuta 2008, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä (EUVL L 323, 3.12.2008, s. 62).

5

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/78

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 153/2014,

annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,

ETA-sopimuksen liitteen X (Palvelut yleensä) muuttamisesta [2015/88]

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9 päivänä maaliskuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(1)

Potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9 päivänä maaliskuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (2) | Toimenpiteistä toisessa jäsenvaltiossa annettujen lääkemääräysten tunnustamisen helpottamiseksi 20 päivänä joulukuuta 2012 annettu komission täytäntöönpanodirektiivi 2012/52/EU (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteistä toisessa jäsenvaltiossa annettujen lääkemääräysten tunnustamisen helpottamiseksi 20 päivänä joulukuuta 2012 annettu komission täytäntöönpanodirektiivi 2012/52/EU (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (3) | Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä X, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä X,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä X olevan 1c kohdan (komission päätös 2011/130/EU) jälkeen seuraava:

| ”2. | 32011 L 0024: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).
  Tätä sopimusta sovellettaessa direktiivin säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
  On huomattava, ettei seuraavia säädöksiä ole sisällytetty ETA-sopimukseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ETA:n sekakomitean myöhempiä päätöksiä:






  a) | neuvoston asetus (EY) N:o 859/2003, annettu 14 päivänä toukokuuta 2003, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 säännösten muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia, joita kyseiset säännökset eivät jo koske yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi; |
| --- | --- | --- |

”2.

32011 L 0024: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

Tätä sopimusta sovellettaessa direktiivin säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:

On huomattava, ettei seuraavia säädöksiä ole sisällytetty ETA-sopimukseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ETA:n sekakomitean myöhempiä päätöksiä:

a)

neuvoston asetus (EY) N:o 859/2003, annettu 14 päivänä toukokuuta 2003, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 säännösten muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia, joita kyseiset säännökset eivät jo koske yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi;

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1231/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia, joita kyseiset asetukset eivät jo koske yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi. |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1231/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia, joita kyseiset asetukset eivät jo koske yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi.

Sen vuoksi viittauksia näihin säädöksiin ei sovelleta EFTA-valtioihin.

| 2a. | 32012 L 0052: komission täytäntöönpanodirektiivi 2012/52/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2012, toimenpiteistä toisessa jäsenvaltiossa annettujen lääkemääräysten tunnustamisen helpottamiseksi (EUVL L 356, 22.12.2012, s. 68).” |
| --- | --- |

2a.

32012 L 0052: komission täytäntöönpanodirektiivi 2012/52/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2012, toimenpiteistä toisessa jäsenvaltiossa annettujen lääkemääräysten tunnustamisen helpottamiseksi (EUVL L 356, 22.12.2012, s. 68).”

2 artikla

Direktiivin 2011/24/EU ja täytäntöönpanodirektiivin 2012/52/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 10 päivänä heinäkuuta 2014, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (3)

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2014.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Kurt JÄGER

---

(1)  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45.

1

(2)  EUVL L 356, 22.12.2012, s. 68.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.

3

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/80

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 154/2014,

annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta [2015/89]

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (1) 29 artikla olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(1)

Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (1) 29 artikla olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (2) | Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä XIII, |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä XIII,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä XIII olevaan 41c kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 913/2010) seuraava:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | 32013 R 1316: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013 (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129)” |
| --- | --- |

—

32013 R 1316: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013 (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129)”

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 10 päivänä heinäkuuta 2014, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (2).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2014.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Kurt JÄGER

---

(1)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129.

1

(2)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

2

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/81

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 155/2014,

annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,

ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta [2015/90]

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyjen kolmansien maiden tilintarkastajiin ja tilintarkastusyksiköihin sovellettavien valvonta-, laadunvarmistus-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmien vastaavuudesta ja tiettyjen kolmansien maiden tilintarkastajien ja tilintarkastusyksiköiden tilintarkastustoimintaa koskevasta siirtymäajasta Euroopan unionissa annetun päätöksen 2011/30/EU muuttamisesta 13 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/288/EU (1) olisi otettava osaksi ETA sopimusta. |
| --- | --- |

(1)

Tiettyjen kolmansien maiden tilintarkastajiin ja tilintarkastusyksiköihin sovellettavien valvonta-, laadunvarmistus-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmien vastaavuudesta ja tiettyjen kolmansien maiden tilintarkastajien ja tilintarkastusyksiköiden tilintarkastustoimintaa koskevasta siirtymäajasta Euroopan unionissa annetun päätöksen 2011/30/EU muuttamisesta 13 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/288/EU (1) olisi otettava osaksi ETA sopimusta.

| (2) | Sen vuoksi ETA-sopimuksen liitettä XXII olisi muutettava, |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi ETA-sopimuksen liitettä XXII olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä XXII olevaan 10fd kohtaan (komission päätös 2011/30/EU) seuraava:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | 32013 D 0288: komission täytäntöönpanopäätös 2013/288/EU, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2013 (EUVL L 163, 15.6.2013, s. 26)” |
| --- | --- |

—

32013 D 0288: komission täytäntöönpanopäätös 2013/288/EU, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2013 (EUVL L 163, 15.6.2013, s. 26)”

2 artikla

Täytäntöönpanopäätöksen 2013/288/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 10 päivänä heinäkuuta 2014, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (2).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2014.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Kurt JÄGER

---

(1)  EUVL L 163, 15.6.2013, s. 26.

1

(2)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

2

---

EFTA-valtioiden julistus 9 päivänä heinäkuuta 2014 annettuun ETA:n sekakomitean päätökseen N:o 155/2014, jolla komission täytäntöönpanopäätös 2013/288/EU otetaan osaksi ETA-sopimusta

”Kesäkuun 13 päivänä 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/288/EU koskee vastaavuutta kolmansien maiden osalta. Päätöksen ottaminen osaksi ETA-sopimusta ei vaikuta sopimuksen soveltamisalaan.”

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/83

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 156/2014,

annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,

ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta [2015/91]

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/43/EY tarkoitetusta Amerikan yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten asianmukaisuudesta 11 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/280/EU (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/43/EY tarkoitetusta Amerikan yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten asianmukaisuudesta 11 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/280/EU (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (2) | Amerikan yhdysvaltojen tilintarkastajiin ja tilintarkastusyksiköihin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY nojalla sovellettavien valvonta-, laadunvarmistus-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmien vastaavuudesta 11 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/281/EU (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Amerikan yhdysvaltojen tilintarkastajiin ja tilintarkastusyksiköihin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY nojalla sovellettavien valvonta-, laadunvarmistus-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmien vastaavuudesta 11 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/281/EU (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (3) | Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä XXII, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä XXII,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä XXII olevan 10fd kohdan (komission päätös 2011/30/EU) jälkeen kohdat seuraavasti:

| ”10fe. | 32013 D 0280: komission täytäntöönpanopäätös 2013/280/EU, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/43/EY tarkoitetusta Amerikan yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten asianmukaisuudesta (EUVL L 161, 13.6.2013, s. 4). |
| --- | --- |

”10fe.

32013 D 0280: komission täytäntöönpanopäätös 2013/280/EU, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/43/EY tarkoitetusta Amerikan yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten asianmukaisuudesta (EUVL L 161, 13.6.2013, s. 4).

| 10ff. | 32013 D 0281: komission täytäntöönpanopäätös 2013/281/EU, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2013, Amerikan yhdysvaltojen tilintarkastajiin ja tilintarkastusyksiköihin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY nojalla sovellettavien valvonta-, laadunvarmistus-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmien vastaavuudesta (EUVL L 161, 13.6.2013, s. 8).” |
| --- | --- |

10ff.

32013 D 0281: komission täytäntöönpanopäätös 2013/281/EU, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2013, Amerikan yhdysvaltojen tilintarkastajiin ja tilintarkastusyksiköihin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY nojalla sovellettavien valvonta-, laadunvarmistus-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmien vastaavuudesta (EUVL L 161, 13.6.2013, s. 8).”

2 artikla

Täytäntöönpanopäätösten 2013/280/EU ja 2013/281/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 10 päivänä heinäkuuta 2014, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2014.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Kurt JÄGER

---

(1)  EUVL L 161, 13.6.2013, s. 4.

1

(2)  EUVL L 161, 13.6.2013, s. 8.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

EFTA-valtioiden julistus 9 päivänä heinäkuuta 2014 annettuun ETA:n sekakomitean päätökseen N:o 156/2014, jolla komission täytäntöönpanopäätökset 2013/280/EU ja 2013/281/EU otetaan osaksi ETA-sopimusta

”Komission täytäntöönpanopäätös 2013/280/EU, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/43/EY tarkoitetusta Amerikan yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten asianmukaisuudesta ja komission täytäntöönpanopäätös 2013/281/EU, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2013, Amerikan yhdysvaltojen tilintarkastajiin ja tilintarkastusyksiköihin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY nojalla sovellettavien valvonta-, laadunvarmistus-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmien vastaavuudesta koskevat suhteita kolmansiin maihin. Kyseisten päätösten ottaminen osaksi ETA-sopimusta ei vaikuta sopimuksen soveltamisalaan.”

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/85

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 157/2014,

annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,

yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta [2015/92]

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyö kattamaan Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013 (1). |
| --- | --- |

(1)

On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyö kattamaan Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013 (1).

| (2) | Tämän vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirja 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin toteuttaa 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen, |
| --- | --- |

(2)

Tämän vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirja 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin toteuttaa 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 2 artiklan 5 kohtaan luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32013 R 1316: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).
  EFTA-valtiot osallistuvat ainoastaan Verkkojen Eurooppa -välineen televiestintäosioon.
  Liechtenstein vapautetaan tähän ohjelmaan osallistumisesta ja sen rahoittamisesta.” |
| --- | --- |

”—

32013 R 1316: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

EFTA-valtiot osallistuvat ainoastaan Verkkojen Eurooppa -välineen televiestintäosioon.

Liechtenstein vapautetaan tähän ohjelmaan osallistumisesta ja sen rahoittamisesta.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty (2).

2

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Euroopan unionin virallisen lehden

Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2014.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Kurt JÄGER

---

(1)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129.

1

(2)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

2

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/86

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 158/2014,

annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,

yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta [2015/93]

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyö kattamaan perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 17 päivänä joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1381/2013 (1). |
| --- | --- |

(1)

On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyö kattamaan perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 17 päivänä joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1381/2013 (1).

| (2) | Tämän vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirja 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin toteuttaa 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen, |
| --- | --- |

(2)

Tämän vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirja 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin toteuttaa 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan pöytäkirjassa 31 oleva 5 artikla seuraavasti:

| 1) | Lisätään 5 kohdassa ilmaisun ”kolmannessatoista luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2012” jälkeen ilmaisu ”neljännessätoista luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2014”. |
| --- | --- |

1)

Lisätään 5 kohdassa ilmaisun ”kolmannessatoista luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2012” jälkeen ilmaisu ”neljännessätoista luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2014”.

| 2) | Lisätään 8 kohtaan luetelmakohta seuraavasti:






  ”– | 32013 R 1381: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1381/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 62).
  Liechtenstein osallistuu ainoastaan niihin ohjelman toimiin, jotka rahoitetaan budjettikohdista 33 01 04 01 (Perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman tukimenot) ja 33 02 02 (Syrjinnän torjunnan ja tasa-arvon edistäminen).
  Norja vapautetaan tähän ohjelmaan osallistumisesta ja sen rahoittamisesta.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 8 kohtaan luetelmakohta seuraavasti:

”–

32013 R 1381: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1381/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 62).

Liechtenstein osallistuu ainoastaan niihin ohjelman toimiin, jotka rahoitetaan budjettikohdista 33 01 04 01 (Perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman tukimenot) ja 33 02 02 (Syrjinnän torjunnan ja tasa-arvon edistäminen).

Norja vapautetaan tähän ohjelmaan osallistumisesta ja sen rahoittamisesta.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty (2).

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2014.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Kurt JÄGER

---

(1)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 62.

1

(2)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

2

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/87

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 159/2014,

annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,

ETA-sopimuksen tiettyjen liitteiden ja pöytäkirjojen muuttamisesta [2015/94]

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | ETA-sopimuksen 128 artiklassa määrätään, että jokaisen Euroopan valtion, josta tulee Euroopan unionin jäsen, on tehtävä hakemus tullakseen ETA-sopimuksen osapuoleksi ja että tämän osallistumisen ehdoista ja edellytyksistä päätetään sopimuspuolten ja hakijavaltion välisin sopimuksin. |
| --- | --- |

(1)

ETA-sopimuksen 128 artiklassa määrätään, että jokaisen Euroopan valtion, josta tulee Euroopan unionin jäsen, on tehtävä hakemus tullakseen ETA-sopimuksen osapuoleksi ja että tämän osallistumisen ehdoista ja edellytyksistä päätetään sopimuspuolten ja hakijavaltion välisin sopimuksin.

| (2) | Sen jälkeen kun Euroopan unionin laajentumisneuvottelut oli saatu onnistuneesti päätökseen, Kroatian tasavalta, jäljempänä ’uusi sopimuspuoli’, teki hakemuksen tullakseen sopimuksen osapuoleksi. |
| --- | --- |

(2)

Sen jälkeen kun Euroopan unionin laajentumisneuvottelut oli saatu onnistuneesti päätökseen, Kroatian tasavalta, jäljempänä ’uusi sopimuspuoli’, teki hakemuksen tullakseen sopimuksen osapuoleksi.

| (3) | Sopimus Kroatian tasavallan osallistumisesta Euroopan talousalueeseen (1), jäljempänä ’ETA:n laajentumissopimus’, allekirjoitettiin 11 päivänä huhtikuuta 2014. |
| --- | --- |

(3)

Sopimus Kroatian tasavallan osallistumisesta Euroopan talousalueeseen (1), jäljempänä ’ETA:n laajentumissopimus’, allekirjoitettiin 11 päivänä huhtikuuta 2014.

| (4) | ETA:n laajentumissopimuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaan ETA-sopimuksen määräykset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina ennen 30 päivää kesäkuuta 2011 tehdyillä ETA:n sekakomitean päätöksillä, sitovat ETA:n laajentumissopimuksen voimaantulosta lähtien uutta sopimuspuolta samoin edellytyksin kuin nykyisiä sopimuspuolia sekä ETA:n laajentumissopimuksessa määrätyin ehdoin ja edellytyksin. |
| --- | --- |

(4)

ETA:n laajentumissopimuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaan ETA-sopimuksen määräykset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina ennen 30 päivää kesäkuuta 2011 tehdyillä ETA:n sekakomitean päätöksillä, sitovat ETA:n laajentumissopimuksen voimaantulosta lähtien uutta sopimuspuolta samoin edellytyksin kuin nykyisiä sopimuspuolia sekä ETA:n laajentumissopimuksessa määrätyin ehdoin ja edellytyksin.

| (5) | Kesäkuun 30 päivän 2011 jälkeen ETA-sopimukseen on sisällytetty useita Euroopan unionin säädöksiä ETA:n sekakomitean päätöksillä. |
| --- | --- |

(5)

Kesäkuun 30 päivän 2011 jälkeen ETA-sopimukseen on sisällytetty useita Euroopan unionin säädöksiä ETA:n sekakomitean päätöksillä.

| (6) | Jotta voidaan varmistaa ETA-sopimuksen yhdenmukaisuus sekä yksilöitä ja talouden toimijoita koskeva oikeusvarmuus, on tehtävä selväksi, että ne EU:n säädökset, joihin on viitattu edellä mainituissa päätöksissä tai jotka sisältyvät niihin, sitovat uutta sopimuspuolta ETA:n laajentumissopimuksen voimaantulosta alkaen. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voidaan varmistaa ETA-sopimuksen yhdenmukaisuus sekä yksilöitä ja talouden toimijoita koskeva oikeusvarmuus, on tehtävä selväksi, että ne EU:n säädökset, joihin on viitattu edellä mainituissa päätöksissä tai jotka sisältyvät niihin, sitovat uutta sopimuspuolta ETA:n laajentumissopimuksen voimaantulosta alkaen.

| (7) | ETA:n laajentumissopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa määrätään, että jos sopimukseen ennen ETA:n laajentumissopimuksen voimaantuloa sisällytettyihin EU:n säädöksiin on uuden sopimuspuolen osallistumisen takia tehtävä mukautuksia ja jos vaadittavista mukautuksista ei ole määrätty ETA:n laajentumissopimuksessa, nämä mukautukset käsitellään ETA-sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

ETA:n laajentumissopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa määrätään, että jos sopimukseen ennen ETA:n laajentumissopimuksen voimaantuloa sisällytettyihin EU:n säädöksiin on uuden sopimuspuolen osallistumisen takia tehtävä mukautuksia ja jos vaadittavista mukautuksista ei ole määrätty ETA:n laajentumissopimuksessa, nämä mukautukset käsitellään ETA-sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

| (8) | ETA:n laajentumissopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaan ETA-sopimuksen kannalta merkitykselliset järjestelyt, joihin viitataan Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehdyssä asiakirjassa (2), jäljempänä ’9 päivänä joulukuuta 2011 hyväksytty liittymisasiakirja’, mutta joita ei mainita ETA:n laajentumissopimuksessa, käsitellään ETA-sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

ETA:n laajentumissopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaan ETA-sopimuksen kannalta merkitykselliset järjestelyt, joihin viitataan Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehdyssä asiakirjassa (2), jäljempänä ’9 päivänä joulukuuta 2011 hyväksytty liittymisasiakirja’, mutta joita ei mainita ETA:n laajentumissopimuksessa, käsitellään ETA-sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

| (9) | ETA:n laajentumissopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ETA-sopimukseen otetun, Euroopan talousalueen laajentumisten johdosta ETA-sopimukseen tehdyn suojamekanismeja koskevan pöytäkirjan 44 mukaisesti ETA-sopimuksessa määrättyä päätöksentekomenettelyä sovelletaan päätöksiin, joita Euroopan komissio tekee 9 päivänä joulukuuta 2011 hyväksytyn liittymisasiakirjan 38 artiklan soveltamistarkoituksessa. |
| --- | --- |

(9)

ETA:n laajentumissopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ETA-sopimukseen otetun, Euroopan talousalueen laajentumisten johdosta ETA-sopimukseen tehdyn suojamekanismeja koskevan pöytäkirjan 44 mukaisesti ETA-sopimuksessa määrättyä päätöksentekomenettelyä sovelletaan päätöksiin, joita Euroopan komissio tekee 9 päivänä joulukuuta 2011 hyväksytyn liittymisasiakirjan 38 artiklan soveltamistarkoituksessa.

| (10) | ETA-sopimuksen liitteet ja pöytäkirjat olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

ETA-sopimuksen liitteet ja pöytäkirjat olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti.

| (11) | Tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta 15 päivänä tammikuuta 2008 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 110/2008 (3)9 päivänä joulukuuta 2011 tehdyssä liittymisasiakirjassa vahvistetut muutokset olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(11)

Tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta 15 päivänä tammikuuta 2008 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 110/2008 (3)9 päivänä joulukuuta 2011 tehdyssä liittymisasiakirjassa vahvistetut muutokset olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (12) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 788/2012 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on niiden näytteiden määrästä, jotka Kroatian on otettava ja analysoitava tuotteiden ja torjunta-aineiden yhdistelmistä 24 päivänä toukokuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 481/2013 (4) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(12)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 788/2012 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on niiden näytteiden määrästä, jotka Kroatian on otettava ja analysoitava tuotteiden ja torjunta-aineiden yhdistelmistä 24 päivänä toukokuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 481/2013 (4) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (13) | Tavaroiden vapaan liikkuvuuden, henkilöiden vapaan liikkuvuuden, yhtiöoikeuden, kilpailupolitiikan, maatalouden, elintarvikkeiden turvallisuuden, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan, liikennepolitiikan, energian, verotuksen, tilastojen, Euroopan laajuisten verkkojen, oikeuslaitoksen ja perusoikeuksien, oikeuden, vapauden ja turvallisuuden, ympäristön, tulliliiton, ulkosuhteiden, ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan sekä toimielinten alan tiettyjen asetusten ja päätösten mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston asetus (EU) N:o 517/2013 (5) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(13)

Tavaroiden vapaan liikkuvuuden, henkilöiden vapaan liikkuvuuden, yhtiöoikeuden, kilpailupolitiikan, maatalouden, elintarvikkeiden turvallisuuden, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan, liikennepolitiikan, energian, verotuksen, tilastojen, Euroopan laajuisten verkkojen, oikeuslaitoksen ja perusoikeuksien, oikeuden, vapauden ja turvallisuuden, ympäristön, tulliliiton, ulkosuhteiden, ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan sekä toimielinten alan tiettyjen asetusten ja päätösten mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston asetus (EU) N:o 517/2013 (5) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (14) | Tiettyjen asetusten ja päätösten mukauttamisesta tavaroiden vapaan liikkuvuuden, henkilöiden vapaan liikkuvuuden, sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden, yhtiöoikeuden, kilpailupolitiikan, maatalouden, elintarvikkeiden turvallisuuden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan, kalastuksen, liikennepolitiikan, energian, verotuksen, tilastojen, sosiaalipolitiikan ja työllisyyden, ympäristön, tulliliiton, ulkosuhteiden sekä ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan aloilla Kroatian liittymisen johdosta 21 päivänä helmikuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 519/2013 (6) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(14)

Tiettyjen asetusten ja päätösten mukauttamisesta tavaroiden vapaan liikkuvuuden, henkilöiden vapaan liikkuvuuden, sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden, yhtiöoikeuden, kilpailupolitiikan, maatalouden, elintarvikkeiden turvallisuuden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan, kalastuksen, liikennepolitiikan, energian, verotuksen, tilastojen, sosiaalipolitiikan ja työllisyyden, ympäristön, tulliliiton, ulkosuhteiden sekä ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan aloilla Kroatian liittymisen johdosta 21 päivänä helmikuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 519/2013 (6) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (15) | Kroatiassa koirille, kissoille, hillereille ja freteille annettujen todistusten mallia koskevista siirtymätoimenpiteistä 10 päivänä heinäkuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 656/2013 (7) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(15)

Kroatiassa koirille, kissoille, hillereille ja freteille annettujen todistusten mallia koskevista siirtymätoimenpiteistä 10 päivänä heinäkuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 656/2013 (7) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (16) | Tiettyjen tavaroiden vapaan liikkuvuuden alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/15/EU (8) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(16)

Tiettyjen tavaroiden vapaan liikkuvuuden alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/15/EU (8) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (17) | Tiettyjen julkisten hankintojen alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/16/EU (9) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(17)

Tiettyjen julkisten hankintojen alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/16/EU (9) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (18) | Tiettyjen ympäristöalan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/17/EU (10) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(18)

Tiettyjen ympäristöalan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/17/EU (10) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (19) | Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/18/EU (11) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(19)

Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/18/EU (11) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (20) | Tiettyjen elintarvikkeiden turvallisuuden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/20/EU (12) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(20)

Tiettyjen elintarvikkeiden turvallisuuden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/20/EU (12) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (21) | Ympäristöalaa koskevien neuvoston direktiivin 67/548/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/21/EU (13) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(21)

Ympäristöalaa koskevien neuvoston direktiivin 67/548/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/21/EU (13) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (22) | Tiettyjen liikennepolitiikan alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/22/EU (14) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(22)

Tiettyjen liikennepolitiikan alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/22/EU (14) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (23) | Tiettyjen rahoituspalvelujen alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/23/EU (15) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(23)

Tiettyjen rahoituspalvelujen alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/23/EU (15) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (24) | Tiettyjen yhtiöoikeuden alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/24/EU (16) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(24)

Tiettyjen yhtiöoikeuden alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/24/EU (16) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (25) | Tiettyjen sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/25/EU (17) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(25)

Tiettyjen sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden alan direktiivien mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta 13 päivänä toukokuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/25/EU (17) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (26) | Tiettyjen direktiivien mukauttamisesta elintarvikkeiden turvallisuuden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan alalla Kroatian liittymisen johdosta 8 päivänä helmikuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/26/EU (18) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(26)

Tiettyjen direktiivien mukauttamisesta elintarvikkeiden turvallisuuden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan alalla Kroatian liittymisen johdosta 8 päivänä helmikuuta 2013 annettu neuvoston direktiivi 2013/26/EU (18) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (27) | Päätöksen 2009/821/EY muuttamisesta rajatarkastusasemien ja Traces-järjestelmän eläinlääkintäyksikköjen luetteloiden osalta Kroatian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi 14 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/290/EU (19) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(27)

Päätöksen 2009/821/EY muuttamisesta rajatarkastusasemien ja Traces-järjestelmän eläinlääkintäyksikköjen luetteloiden osalta Kroatian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi 14 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/290/EU (19) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (28) | Kolmansista maista ennen 1 päivää heinäkuuta 2013 Kroatiaan tuotuja, tiettyjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 soveltamisalaan kuuluvia eläinperäisiä tuotteita koskevista siirtymätoimenpiteistä 14 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/291/EU (20) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(28)

Kolmansista maista ennen 1 päivää heinäkuuta 2013 Kroatiaan tuotuja, tiettyjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 soveltamisalaan kuuluvia eläinperäisiä tuotteita koskevista siirtymätoimenpiteistä 14 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/291/EU (20) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (29) | Neuvoston direktiivin 2009/158/EY nojalla unionin sisäistä siipikarjan ja siitosmunien kauppaa varten hyväksyttäviä laitoksia koskevan Kroatian toimittaman suunnitelman hyväksymisestä 28 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/346/EU (21) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(29)

Neuvoston direktiivin 2009/158/EY nojalla unionin sisäistä siipikarjan ja siitosmunien kauppaa varten hyväksyttäviä laitoksia koskevan Kroatian toimittaman suunnitelman hyväksymisestä 28 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/346/EU (21) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (30) | Kroatian tiettyjen eläintautien valvomiseksi toimittamien valmiussuunnitelmien hyväksymisestä 28 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/347/EU (22) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(30)

Kroatian tiettyjen eläintautien valvomiseksi toimittamien valmiussuunnitelmien hyväksymisestä 28 päivänä kesäkuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanopäätös 2013/347/EU (22) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (31) | Koska sisämarkkinat ulotetaan ETA-sopimuksella EFTA-valtioihin, on sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta välttämätöntä, että tätä päätöstä sovelletaan ja että se tulee voimaan ilman aiheetonta viivytystä. |
| --- | --- |

(31)

Koska sisämarkkinat ulotetaan ETA-sopimuksella EFTA-valtioihin, on sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta välttämätöntä, että tätä päätöstä sovelletaan ja että se tulee voimaan ilman aiheetonta viivytystä.

| (32) | Koska ETA:n laajentumissopimus ei ole vielä tullut voimaan, vaan sitä sovelletaan väliaikaisesti, myös tätä päätöstä sovelletaan väliaikaisesti ETA:n laajentumissopimuksen voimaantuloon asti, |
| --- | --- |

(32)

Koska ETA:n laajentumissopimus ei ole vielä tullut voimaan, vaan sitä sovelletaan väliaikaisesti, myös tätä päätöstä sovelletaan väliaikaisesti ETA:n laajentumissopimuksen voimaantuloon asti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kaikki ETA:n sekakomitean 30 päivän kesäkuuta 2011 jälkeen tekemät päätökset sitovat uutta sopimuspuolta.

2 artikla

Sopimuspuolet laativat ja tekevät todistusvoimaisiksi 1 artiklassa tarkoitetut ETA:n sekakomitean päätökset kroaatiksi.

3 artikla

Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XXVII luvun 9 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 1 2012 J003: Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehty asiakirja, hyväksytty 9 päivänä joulukuuta 2011 (EUVL L 112, 24.4.2012, s. 21).” |
| --- | --- |

”—

1 2012 J003: Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehty asiakirja, hyväksytty 9 päivänä joulukuuta 2011 (EUVL L 112, 24.4.2012, s. 21).”

4 artikla

Tämän päätöksen liitteessä I tarkoitetut siirtymäjärjestelyt sisällytetään ETA-sopimukseen.

5 artikla

1.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä II lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 R 0517: neuvoston asetus (EU) N:o 517/2013, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1)” |
| --- | --- |

”—

32013 R 0517: neuvoston asetus (EU) N:o 517/2013, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1)”

2.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä III lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 R 0519: komission asetus (EU) N:o 519/2013, annettu 21 päivänä helmikuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 74)” |
| --- | --- |

”—

32013 R 0519: komission asetus (EU) N:o 519/2013, annettu 21 päivänä helmikuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 74)”

3.   Jos edellisissä kohdissa tarkoitettu luetelmakohta on kyseisen kohdan ensimmäinen luetelmakohta, sitä edeltää ilmaisu ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:”.

6 artikla

1.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä IV lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0015: neuvoston direktiivi 2013/15/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 172)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0015: neuvoston direktiivi 2013/15/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 172)”

2.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä V lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0016: neuvoston direktiivi 2013/16/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 184)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0016: neuvoston direktiivi 2013/16/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 184)”

3.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä VI lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0017: neuvoston direktiivi 2013/17/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 193)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0017: neuvoston direktiivi 2013/17/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 193)”

4.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä VII lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0018: neuvoston direktiivi 2013/18/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 230)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0018: neuvoston direktiivi 2013/18/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 230)”

5.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä VIII lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0020: neuvoston direktiivi 2013/20/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 234)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0020: neuvoston direktiivi 2013/20/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 234)”

6.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä IX lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0021: neuvoston direktiivi 2013/21/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 240)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0021: neuvoston direktiivi 2013/21/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 240)”

7.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä X lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0022: neuvoston direktiivi 2013/22/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 356)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0022: neuvoston direktiivi 2013/22/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 356)”

8.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä XI lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0023: neuvoston direktiivi 2013/23/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 362)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0023: neuvoston direktiivi 2013/23/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 362)”

9.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä XII lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0024: neuvoston direktiivi 2013/24/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 365)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0024: neuvoston direktiivi 2013/24/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 365)”

10.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä XIII lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0025: neuvoston direktiivi 2013/25/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 368)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0025: neuvoston direktiivi 2013/25/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 368)”

11.   Lisätään seuraava luetelmakohta tämän päätöksen liitteessä XIV lueteltuihin ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen kohtiin:

| ”— | 32013 L 0026: neuvoston direktiivi 2013/26/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 376)” |
| --- | --- |

”—

32013 L 0026: neuvoston direktiivi 2013/26/EU, annettu 13 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 376)”

12.   Jos edellisissä kohdissa tarkoitettu luetelmakohta on kyseisen kohdan ensimmäinen luetelmakohta, sitä edeltää ilmaisu ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:”.

13.   Muut mukautukset, joita edellisten kohtien nojalla osaksi sopimusta otetut säädökset edellyttävät, luetellaan tämän päätöksen asianomaisten liitteiden II osassa.

7 artikla

1.   Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 osan 39 kohtaan (komission päätös 2009/821/EY) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32013 D 0290: komission täytäntöönpanopäätös 2013/290/EU, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2013 (EUVL L 164, 18.6.2013, s. 22)” |
| --- | --- |

”—

32013 D 0290: komission täytäntöönpanopäätös 2013/290/EU, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2013 (EUVL L 164, 18.6.2013, s. 22)”

2.   Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 74 kohtaan (komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 788/2012) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32013 R 0481: komission asetus (EU) N:o 481/2013, annettu 24 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 139, 25.5.2013, s. 5)” |
| --- | --- |

”—

32013 R 0481: komission asetus (EU) N:o 481/2013, annettu 24 päivänä toukokuuta 2013 (EUVL L 139, 25.5.2013, s. 5)”

3.   Jos edellisissä kohdissa tarkoitettu luetelmakohta on kyseisen kohdan ensimmäinen luetelmakohta, sitä edeltää ilmaisu ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:”.

8 artikla

Muutetaan ETA-sopimuksen liitteessä I oleva I luku seuraavasti:

| 1. | Lisätään 1.2 osan 121 kohtaan (komission päätös 2003/803/EY) seuraava:
  ”Sovelletaan seuraavissa säädöksissä vahvistettuja siirtymäjärjestelyjä:






  — | 32013 R 0656: komission asetus (EU) N:o 656/2013, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2013, Kroatiassa koirille, kissoille, hillereille ja freteille annettujen todistusten mallia koskevista siirtymätoimenpiteistä (EUVL L 190, 11.7.2013, s. 35)” |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään 1.2 osan 121 kohtaan (komission päätös 2003/803/EY) seuraava:

”Sovelletaan seuraavissa säädöksissä vahvistettuja siirtymäjärjestelyjä:

—

32013 R 0656: komission asetus (EU) N:o 656/2013, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2013, Kroatiassa koirille, kissoille, hillereille ja freteille annettujen todistusten mallia koskevista siirtymätoimenpiteistä (EUVL L 190, 11.7.2013, s. 35)”

32013 R 0656

| 2. | Lisätään 6.1 osan siirtymäjärjestelyjä koskevan otsikon alla olevaan 17 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004) luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 32013 D 0291: komission täytäntöönpanopäätös 2013/291/EU, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2013, kolmansista maista ennen 1 päivää heinäkuuta 2013 Kroatiaan tuotuja, tiettyjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 soveltamisalaan kuuluvia eläinperäisiä tuotteita koskevista siirtymätoimenpiteistä (EUVL L 164, 18.6.2013, s. 25)” |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään 6.1 osan siirtymäjärjestelyjä koskevan otsikon alla olevaan 17 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004) luetelmakohta seuraavasti:

”—

32013 D 0291: komission täytäntöönpanopäätös 2013/291/EU, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2013, kolmansista maista ennen 1 päivää heinäkuuta 2013 Kroatiaan tuotuja, tiettyjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 soveltamisalaan kuuluvia eläinperäisiä tuotteita koskevista siirtymätoimenpiteistä (EUVL L 164, 18.6.2013, s. 25)”

32013 D 0291

.

| 3. | Lisätään otsikon ”SÄÄDÖKSET, JOTKA EFTA-VALTIOIDEN JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON” alla olevan 4.2 osan 58 kohdan (komission päätös 2007/17/EY) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”59. | 32013 D 0346: komission täytäntöönpanopäätös 2013/346/EU, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2013, neuvoston direktiivin 2009/158/EY nojalla unionin sisäistä siipikarjan ja siitosmunien kauppaa varten hyväksyttäviä laitoksia koskevan Kroatian toimittaman suunnitelman hyväksymisestä (EUVL L 183, 2.7.2013, s. 12).
  Tätä säädöstä ei sovelleta Islantiin.” |
| --- | --- | --- |

3.

Lisätään otsikon ”SÄÄDÖKSET, JOTKA EFTA-VALTIOIDEN JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON” alla olevan 4.2 osan 58 kohdan (komission päätös 2007/17/EY) jälkeen kohta seuraavasti:

SÄÄDÖKSET, JOTKA EFTA-VALTIOIDEN JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON

”59.

32013 D 0346: komission täytäntöönpanopäätös 2013/346/EU, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2013, neuvoston direktiivin 2009/158/EY nojalla unionin sisäistä siipikarjan ja siitosmunien kauppaa varten hyväksyttäviä laitoksia koskevan Kroatian toimittaman suunnitelman hyväksymisestä (EUVL L 183, 2.7.2013, s. 12).

32013 D 0346

Tätä säädöstä ei sovelleta Islantiin.”

| 4. | Lisätään otsikon ”SÄÄDÖKSET, JOTKA EFTA-VALTIOIDEN JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON” alla olevan 3.2 osan 48 kohdan (komission täytäntöönpanopäätös 2013/764/EU) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”49. | 32013 D 0347: komission täytäntöönpanopäätös 2013/347/EU, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2013, Kroatian tiettyjen eläintautien valvomiseksi toimittamien valmiussuunnitelmien hyväksymisestä (EUVL L 183, 2.7.2013, s. 13).
  Tätä säädöstä ei sovelleta Islantiin.” |
| --- | --- | --- |

4.

Lisätään otsikon ”SÄÄDÖKSET, JOTKA EFTA-VALTIOIDEN JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON” alla olevan 3.2 osan 48 kohdan (komission täytäntöönpanopäätös 2013/764/EU) jälkeen kohta seuraavasti:

SÄÄDÖKSET, JOTKA EFTA-VALTIOIDEN JA EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON

”49.

32013 D 0347: komission täytäntöönpanopäätös 2013/347/EU, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2013, Kroatian tiettyjen eläintautien valvomiseksi toimittamien valmiussuunnitelmien hyväksymisestä (EUVL L 183, 2.7.2013, s. 13).

32013 D 0347

Tätä säädöstä ei sovelleta Islantiin.”

9 artikla

Asetusten (EU) N:o 481/2013, (EU) N:o 517/2013, (EU) N:o 519/2013 ja (EU) N:o 68/2014 ja direktiivien 2013/15/EU, 2013/16/EU, 2013/17/EU, 2013/18/EU, 2013/20/EU, 2013/21/EU, 2013/22/EU, 2013/23/EU, 2013/24/EU, 2013/25/EU ja 2013/26/EU ja täytäntöönpanopäätösten 2013/290/EU ja 2013/291/EU islannin- ja norjankieliset tekstit sekä asetuksen (EU) N:o 656/2013 ja täytäntöönpanopäätösten 2013/346/EU ja 2013/347/EU norjankieliset tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

Euroopan unionin virallisen lehden

10 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty (23), tai ETA:n laajentumissopimuksen voimaantulopäivänä sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on myöhempi.

23

Tätä päätöstä sovelletaan väliaikaisesti sen tekopäivästä ETA:n laajentumissopimuksen voimaantuloon asti.

Tämä päätös ei vaikuta yhdenkään sopimuspuolen ilmoittamiin valtiosäännön asettamiin vaatimuksiin, jotka koskevat 1 artiklassa tarkoitettuja ETA:n sekakomitean päätöksiä.

11 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Euroopan unionin virallisen lehden

Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2014.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Kurt JÄGER

---

(1)  EUVL L 170, 11.6.2014, s. 18.

1

(2)  EUVL L 112, 24.4.2012, s. 21.

2

(3)  EUVL L 39, 13.2.2008, s. 16.

3

(4)  EUVL L 139, 25.5.2013, s. 5.

4

(5)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 1.

5

(6)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 74.

6

(7)  EUVL L 190, 11.7.2013, s. 35.

7

(8)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 172.

8

(9)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 184.

9

(10)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 193.

10

(11)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 230.

11

(12)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 234.

12

(13)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 240.

13

(14)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 356.

14

(15)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 362.

15

(16)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 365.

16

(17)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 368.

17

(18)  EUVL L 158, 10.6.2013, s. 376.

18

(19)  EUVL L 164, 18.6.2013, s. 22.

19

(20)  EUVL L 164, 18.6.2013, s. 25.

20

(21)  EUVL L 183, 2.7.2013, s. 12.

21

(22)  EUVL L 183, 2.7.2013, s. 13.

22

(23)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

23

---

LIITE I

PÄÄTÖKSEN 4 ARTIKLASSA TARKOITETUT SIIRTYMÄJÄRJESTELYT

Muutetaan ETA-sopimuksen liite XIII (Liikenne) seuraavasti:

Lisätään 25a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1072/2009) jälkeen seuraava teksti:

”Kroatian osalta sovelletaan 9 päivänä joulukuuta 2011 hyväksytyn liittymisasiakirjan liitteissä määrättyjä siirtymäjärjestelyjä (liitteessä V olevan 7 luvun 2 kohta).”

Muutetaan ETA-sopimuksen liite XX (Ympäristö) seuraavasti:

| 1) | Lisätään 1f kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/1/EY) seuraava teksti:
  ”Kroatian osalta sovelletaan 9 päivänä joulukuuta 2011 hyväksytyn liittymisasiakirjan liitteissä määrättyjä siirtymäjärjestelyjä (liitteessä V olevan 10 luvun V jakson 3 kohta).” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 1f kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/1/EY) seuraava teksti:

”Kroatian osalta sovelletaan 9 päivänä joulukuuta 2011 hyväksytyn liittymisasiakirjan liitteissä määrättyjä siirtymäjärjestelyjä (liitteessä V olevan 10 luvun V jakson 3 kohta).”

| 2) | Lisätään 14c kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/50/EY) seuraava teksti:
  ”Kroatian osalta sovelletaan 9 päivänä joulukuuta 2011 hyväksytyn liittymisasiakirjan liitteissä määrättyjä siirtymäjärjestelyjä (liitteessä V olevan 10 luvun II jakso).” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 14c kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/50/EY) seuraava teksti:

”Kroatian osalta sovelletaan 9 päivänä joulukuuta 2011 hyväksytyn liittymisasiakirjan liitteissä määrättyjä siirtymäjärjestelyjä (liitteessä V olevan 10 luvun II jakso).”

Muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 47 (Viiniä koskevien kaupan teknisten esteiden poistaminen) seuraavasti:

Lisätään lisäyksessä 1 olevaan 8 kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 1234/2007) ennen mukautusta seuraava teksti:

”Kroatian osalta sovelletaan 9 päivänä joulukuuta 2011 hyväksytyn liittymisasiakirjan liitteissä määrättyjä siirtymäjärjestelyjä (liitteessä V olevan 4 luvun 3 kohta).”

---

LIITE II

PÄÄTÖKSEN 5 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään päätöksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen seuraaviin kohtiin:

Liitteessä I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat):

| A. | I luvun (Eläinlääkintä):






  — | 1.1 osan 7b kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 21/2004), |
| --- | --- | --- |

A.

I luvun (Eläinlääkintä):

—

1.1 osan 7b kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 21/2004),

| — | 1.1 osan 7c kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1760/2000). |
| --- | --- |

—

1.1 osan 7c kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1760/2000).

| — | 1.1 osan 10 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 998/2003), |
| --- | --- |

—

1.1 osan 10 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 998/2003),

| — | 1.1 osan 11 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004), |
| --- | --- |

—

1.1 osan 11 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004),

| — | 1.1 osan 12 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004), |
| --- | --- |

—

1.1 osan 12 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004),

| — | 6.1 osan 17 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004), |
| --- | --- |

—

6.1 osan 17 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004),

| — | 7.1 osan 8b kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2160/2003), |
| --- | --- |

—

7.1 osan 8b kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2160/2003),

| — | 7.1 osan 12 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001), |
| --- | --- |

—

7.1 osan 12 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001),

| B. | II luvun (Rehut):






  — | 31j kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004), |
| --- | --- | --- |

B.

II luvun (Rehut):

—

31j kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004),

Liitteessä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen):

| A. | I luvun (Moottoriajoneuvot):






  — | 45zy kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 78/2009), |
| --- | --- | --- |

A.

I luvun (Moottoriajoneuvot):

—

45zy kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 78/2009),

| B. | XI luvun (Tekstiilit):






  — | 4d kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1007/2011), |
| --- | --- | --- |

B.

XI luvun (Tekstiilit):

—

4d kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1007/2011),

| C. | XII luvun (Elintarvikkeet):






  — | 54zzzi kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004), |
| --- | --- | --- |

C.

XII luvun (Elintarvikkeet):

—

54zzzi kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004),

| D. | XV luvun (Vaaralliset aineet):






  — | 12zc kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006), |
| --- | --- | --- |

D.

XV luvun (Vaaralliset aineet):

—

12zc kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006),

| — | 12zze kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008), |
| --- | --- |

—

12zze kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008),

Liitteessä VI (Sosiaaliturva):

| — | 1 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004); |
| --- | --- |

—

1 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004);

Liitteessä XIII (Liikenne):

| — | 1 kohtaan (neuvoston asetus (ETY) N:o 1108/70); |
| --- | --- |

—

1 kohtaan (neuvoston asetus (ETY) N:o 1108/70);

| — | 5 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 661/2010/EU), |
| --- | --- |

—

5 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 661/2010/EU),

| — | 19a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1071/2009), |
| --- | --- |

—

19a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1071/2009),

| — | 21 kohtaan (neuvoston asetus (ETY) N:o 3821/85), |
| --- | --- |

—

21 kohtaan (neuvoston asetus (ETY) N:o 3821/85),

| — | 25a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1072/2009), |
| --- | --- |

—

25a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1072/2009),

| — | 32a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/2009), |
| --- | --- |

—

32a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/2009),

| — | 39 kohtaan (neuvoston asetus (ETY) N:o 1192/69); |
| --- | --- |

—

39 kohtaan (neuvoston asetus (ETY) N:o 1192/69);

Liitteessä XX (Ympäristö):

| — | 1ea kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2009), |
| --- | --- |

—

1ea kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2009),

Liitteessä XXI (Tilastot):

| — | 1 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 295/2008); |
| --- | --- |

—

1 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 295/2008);

| — | 7f kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 70/2012), |
| --- | --- |

—

7f kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 70/2012),

| — | 7h kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 437/2003), |
| --- | --- |

—

7h kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 437/2003),

| — | 18i kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1177/2003), |
| --- | --- |

—

18i kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1177/2003),

| — | 19d kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96), |
| --- | --- |

—

19d kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96),

| — | 19dc kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2002), |
| --- | --- |

—

19dc kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2002),

| — | 19o kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 501/2004), |
| --- | --- |

—

19o kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 501/2004),

| — | 19q kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 1222/2004), |
| --- | --- |

—

19q kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 1222/2004),

| — | 19 t kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1161/2005), |
| --- | --- |

—

19 t kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1161/2005),

| — | 19x kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 716/2007), |
| --- | --- |

—

19x kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 716/2007),

| — | 25 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1921/2006); |
| --- | --- |

—

25 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1921/2006);

| — | 25a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 218/2009), |
| --- | --- |

—

25a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 218/2009),

| — | 25b kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 217/2009), |
| --- | --- |

—

25b kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 217/2009),

| — | 25c kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 216/2009), |
| --- | --- |

—

25c kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 216/2009),

Liitteessä XXII (Yhtiöoikeus):

| — | 10a kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 2157/2001), |
| --- | --- |

—

10a kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 2157/2001),

Pöytäkirjassa 26 (Eftan valvontaviranomaisen toimivallasta ja tehtävistä valtion tukea koskevissa asioissa):

| — | 2 artiklan 1 kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999). |
| --- | --- |

—

2 artiklan 1 kohtaan (neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999).

---

LIITE III

PÄÄTÖKSEN 5 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään päätöksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteiden ja pöytäkirjojen seuraaviin kohtiin:

Liitteessä I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) olevan I luvun (Eläinlääkintä):

| — | 1.2 osan 39 kohtaan (komission päätös 2009/821/EY), |
| --- | --- |

—

1.2 osan 39 kohtaan (komission päätös 2009/821/EY),

| — | 1.2 osan 115 kohtaan (komission asetus (EY) N:o 136/2004), |
| --- | --- |

—

1.2 osan 115 kohtaan (komission asetus (EY) N:o 136/2004),

| — | 1.2 osan 141 kohtaan (komission asetus (EY) N:o 911/2004), |
| --- | --- |

—

1.2 osan 141 kohtaan (komission asetus (EY) N:o 911/2004),

| — | 2.2 osan 33 kohtaan ja 4.2 osan 85 kohtaan (komission asetus (EY) N:o 504/2008), |
| --- | --- |

—

2.2 osan 33 kohtaan ja 4.2 osan 85 kohtaan (komission asetus (EY) N:o 504/2008),

| — | 4.2 osan 86 kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1251/2008), |
| --- | --- |

—

4.2 osan 86 kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1251/2008),

| — | 6.2 osan 39 kohtaan (komission päätös 98/536/EY), |
| --- | --- |

—

6.2 osan 39 kohtaan (komission päätös 98/536/EY),

| — | 7.2 osan 14 kohtaan (komission päätös 98/179/EY), |
| --- | --- |

—

7.2 osan 14 kohtaan (komission päätös 98/179/EY),

| — | 7.2 osan 49 kohtaan (komission päätös 2007/453/EY), |
| --- | --- |

—

7.2 osan 49 kohtaan (komission päätös 2007/453/EY),

| — | 9.2 osan 4 kohtaan (komission päätös 2006/778/EY), |
| --- | --- |

—

9.2 osan 4 kohtaan (komission päätös 2006/778/EY),

Liitteessä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen):

| A. | I luvun (Moottoriajoneuvot):






  — | 45zr kohtaan (komission asetus (EY) N:o 706/2007), |
| --- | --- | --- |

A.

I luvun (Moottoriajoneuvot):

—

45zr kohtaan (komission asetus (EY) N:o 706/2007),

| — | 45zu kohtaan (komission asetus (EY) N:o 692/2008), |
| --- | --- |

—

45zu kohtaan (komission asetus (EY) N:o 692/2008),

| — | 45zze kohtaan (komission asetus (EU) N:o 1008/2010), |
| --- | --- |

—

45zze kohtaan (komission asetus (EU) N:o 1008/2010),

| — | 45zzh kohtaan (komission asetus (EU) N:o 109/2011), |
| --- | --- |

—

45zzh kohtaan (komission asetus (EU) N:o 109/2011),

| — | 45zzl kohtaan (komission asetus (EU) N:o 582/2011), |
| --- | --- |

—

45zzl kohtaan (komission asetus (EU) N:o 582/2011),

| — | 45zzm kohtaan (komission asetus (EU) N:o 406/2010), |
| --- | --- |

—

45zzm kohtaan (komission asetus (EU) N:o 406/2010),

| B. | XV luvun (Vaaralliset aineet):






  — | 12l kohtaan (komission päätös 2000/657/EY), |
| --- | --- | --- |

B.

XV luvun (Vaaralliset aineet):

—

12l kohtaan (komission päätös 2000/657/EY),

| — | 12zze kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008); |
| --- | --- |

—

12zze kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008);

Liitteessä X (Palvelut yleensä):

| — | 1b kohtaan (komission päätös 2009/767/EY); |
| --- | --- |

—

1b kohtaan (komission päätös 2009/767/EY);

Liitteessä XIII (Liikenne):

| — | 37da kohtaan (komission päätös 2007/756/EY), |
| --- | --- |

—

37da kohtaan (komission päätös 2007/756/EY),

| — | 42gb kohtaan (komission asetus (EU) N:o 36/2010), |
| --- | --- |

—

42gb kohtaan (komission asetus (EU) N:o 36/2010),

Liitteessä XX (Ympäristö):

| — | 32cb kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1418/2007); |
| --- | --- |

—

32cb kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1418/2007);

Liitteessä XXI (Tilastot):

| — | 1k kohtaan (komission asetus (EY) N:o 250/2009), |
| --- | --- |

—

1k kohtaan (komission asetus (EY) N:o 250/2009),

| — | 1l kohtaan (komission asetus (EY) N:o 251/2009), |
| --- | --- |

—

1l kohtaan (komission asetus (EY) N:o 251/2009),

| — | 4ca kohtaan (komission asetus (EY) N:o 772/2005), |
| --- | --- |

—

4ca kohtaan (komission asetus (EY) N:o 772/2005),

| — | 7bb kohtaan (komission päätös 2008/861/EY), |
| --- | --- |

—

7bb kohtaan (komission päätös 2008/861/EY),

| — | 7i kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1358/2003), |
| --- | --- |

—

7i kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1358/2003),

| — | 18wb kohtaan (komission asetus (EU) N:o 912/2013), |
| --- | --- |

—

18wb kohtaan (komission asetus (EU) N:o 912/2013),

| — | 19s kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005); |
| --- | --- |

—

19s kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005);

Liitteessä XXII (Yhtiöoikeus):

| — | 10fd kohtaan (komission päätös 2011/30/EU); |
| --- | --- |

—

10fd kohtaan (komission päätös 2011/30/EU);

Pöytäkirjassa 21 yrityksiin sovellettavien kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta:

| — | 3 artiklan 1 kohdan 2 alakohtaan (komission asetus (EY) N:o 802/2004), |
| --- | --- |

—

3 artiklan 1 kohdan 2 alakohtaan (komission asetus (EY) N:o 802/2004),

| — | 3 artiklan 1 kohdan 4 alakohtaan (komission asetus (EY) N:o 773/2004), |
| --- | --- |

—

3 artiklan 1 kohdan 4 alakohtaan (komission asetus (EY) N:o 773/2004),

Pöytäkirjassa 47 viiniä koskevien kaupan teknisten esteiden poistamisesta:

| — | lisäyksessä 1 olevaan 11 kohtaan (komission asetus (EY) N:o 607/2009). |
| --- | --- |

—

lisäyksessä 1 olevaan 11 kohtaan (komission asetus (EY) N:o 607/2009).

---

LIITE IV

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) seuraaviin kohtiin:

| A. | I luvun (Moottoriajoneuvot):






  — | 2 kohtaan (neuvoston direktiivi 70/157/ETY), |
| --- | --- | --- |

A.

I luvun (Moottoriajoneuvot):

—

2 kohtaan (neuvoston direktiivi 70/157/ETY),

| — | 4 kohtaan (neuvoston direktiivi 70/221/ETY), |
| --- | --- |

—

4 kohtaan (neuvoston direktiivi 70/221/ETY),

| — | 8 kohtaan (neuvoston direktiivi 70/388/ETY), |
| --- | --- |

—

8 kohtaan (neuvoston direktiivi 70/388/ETY),

| — | 10 kohtaan (neuvoston direktiivi 71/320/ETY), |
| --- | --- |

—

10 kohtaan (neuvoston direktiivi 71/320/ETY),

| — | 11 kohtaan (neuvoston direktiivi 72/245/ETY), |
| --- | --- |

—

11 kohtaan (neuvoston direktiivi 72/245/ETY),

| — | 14 kohtaan (neuvoston direktiivi 74/61/ETY), |
| --- | --- |

—

14 kohtaan (neuvoston direktiivi 74/61/ETY),

| — | 16 kohtaan (neuvoston direktiivi 74/408/ETY), |
| --- | --- |

—

16 kohtaan (neuvoston direktiivi 74/408/ETY),

| — | 17 kohtaan (neuvoston direktiivi 74/483/ETY), |
| --- | --- |

—

17 kohtaan (neuvoston direktiivi 74/483/ETY),

| — | 19 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/114/ETY), |
| --- | --- |

—

19 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/114/ETY),

| — | 22 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/757/ETY), |
| --- | --- |

—

22 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/757/ETY),

| — | 23 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/758/ETY), |
| --- | --- |

—

23 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/758/ETY),

| — | 24 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/759/ETY), |
| --- | --- |

—

24 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/759/ETY),

| — | 25 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/760/ETY), |
| --- | --- |

—

25 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/760/ETY),

| — | 26 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/761/ETY), |
| --- | --- |

—

26 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/761/ETY),

| — | 27 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/762/ETY), |
| --- | --- |

—

27 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/762/ETY),

| — | 29 kohtaan (neuvoston direktiivi 77/538/ETY), |
| --- | --- |

—

29 kohtaan (neuvoston direktiivi 77/538/ETY),

| — | 30 kohtaan (neuvoston direktiivi 77/539/ETY), |
| --- | --- |

—

30 kohtaan (neuvoston direktiivi 77/539/ETY),

| — | 31 kohtaan (neuvoston direktiivi 77/540/ETY), |
| --- | --- |

—

31 kohtaan (neuvoston direktiivi 77/540/ETY),

| — | 32 kohtaan (neuvoston direktiivi 77/541/ETY), |
| --- | --- |

—

32 kohtaan (neuvoston direktiivi 77/541/ETY),

| — | 36 kohtaan (neuvoston direktiivi 78/318/ETY), |
| --- | --- |

—

36 kohtaan (neuvoston direktiivi 78/318/ETY),

| — | 39 kohtaan (neuvoston direktiivi 78/932/ETY), |
| --- | --- |

—

39 kohtaan (neuvoston direktiivi 78/932/ETY),

| — | 45r kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/20/EY), |
| --- | --- |

—

45r kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/20/EY),

| — | 45 t kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/28/EY), |
| --- | --- |

—

45 t kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/28/EY),

| — | 45y kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/85/EY), |
| --- | --- |

—

45y kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/85/EY),

| — | 45za kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/24/EY), |
| --- | --- |

—

45za kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/24/EY),

| — | 45zc kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/97/EY), |
| --- | --- |

—

45zc kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/97/EY),

| — | 45zx kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY), |
| --- | --- |

—

45zx kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY),

| — | 45zzs kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/40/EY), |
| --- | --- |

—

45zzs kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/40/EY),

| — | 45zzt kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/56/EY); |
| --- | --- |

—

45zzt kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/56/EY);

| B. | II luvun (Maatalous- ja metsätraktorit):






  — | 11 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/57/EY), |
| --- | --- | --- |

B.

II luvun (Maatalous- ja metsätraktorit):

—

11 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/57/EY),

| — | 13 kohtaan (neuvoston direktiivi 78/764/ETY), |
| --- | --- |

—

13 kohtaan (neuvoston direktiivi 78/764/ETY),

| — | 17 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/75/EY), |
| --- | --- |

—

17 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/75/EY),

| — | 20 kohtaan (neuvoston direktiivi 86/298/ETY), |
| --- | --- |

—

20 kohtaan (neuvoston direktiivi 86/298/ETY),

| — | 22 kohtaan (neuvoston direktiivi 87/402/ETY), |
| --- | --- |

—

22 kohtaan (neuvoston direktiivi 87/402/ETY),

| — | 23 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/144/EY), |
| --- | --- |

—

23 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/144/EY),

| — | 28 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/37/EY), |
| --- | --- |

—

28 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/37/EY),

| — | 29 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/25/EY), |
| --- | --- |

—

29 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/25/EY),

| — | 31 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/64/EY); |
| --- | --- |

—

31 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/64/EY);

| C. | XIX luvun (Kaupan teknisiä esteitä koskevat yleiset määräykset):






  — | 3e kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/11/EY). |
| --- | --- | --- |

C.

XIX luvun (Kaupan teknisiä esteitä koskevat yleiset määräykset):

—

3e kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/11/EY).

---

LIITE V

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteen XVI (Julkiset hankinnat) seuraaviin kohtiin:

| — | 2 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY), |
| --- | --- |

—

2 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY),

| — | 4 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/17/EY), |
| --- | --- |

—

4 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/17/EY),

| — | 5c kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY). |
| --- | --- |

—

5c kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY).

---

LIITE VI

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 3 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) seuraaviin kohtiin:

| — | 21ar kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/81/EY). |
| --- | --- |

—

21ar kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/81/EY).

---

LIITE VII

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 4 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteen IV (Energia) seuraavaan kohtaan:

| — | 41 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY). |
| --- | --- |

—

41 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY).

---

LIITE VIII

I OSA

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 5 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteiden seuraaviin kohtiin:

Liitteessä I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) olevan I luvun (Eläinlääkintä):

| — | 1.1 osan 4 kohtaan (neuvoston direktiivi 97/78/EY), |
| --- | --- |

—

1.1 osan 4 kohtaan (neuvoston direktiivi 97/78/EY),

| — | 3.1 osan 1a kohtaan (neuvoston direktiivi 2003/85/EY), |
| --- | --- |

—

3.1 osan 1a kohtaan (neuvoston direktiivi 2003/85/EY),

| — | 3.1 osan 9a kohtaan (neuvoston direktiivi 2000/75/EY), |
| --- | --- |

—

3.1 osan 9a kohtaan (neuvoston direktiivi 2000/75/EY),

| — | 4.1 osan 1 kohtaan (neuvoston direktiivi 64/432/ETY), |
| --- | --- |

—

4.1 osan 1 kohtaan (neuvoston direktiivi 64/432/ETY),

| — | 4.1 osan 2 kohtaan (neuvoston direktiivi 91/68/ETY), |
| --- | --- |

—

4.1 osan 2 kohtaan (neuvoston direktiivi 91/68/ETY),

| — | 5.1 osan 6a kohtaan (neuvoston direktiivi 2002/99/EY), |
| --- | --- |

—

5.1 osan 6a kohtaan (neuvoston direktiivi 2002/99/EY),

| — | 7.1 osan 2 kohtaan (neuvoston direktiivi 96/23/EY), |
| --- | --- |

—

7.1 osan 2 kohtaan (neuvoston direktiivi 96/23/EY),

| — | 7.1 osan 8a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/99/EY), |
| --- | --- |

—

7.1 osan 8a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/99/EY),

| — | 8.1 osan 2 kohtaan (neuvoston direktiivi 2009/156/EY); |
| --- | --- |

—

8.1 osan 2 kohtaan (neuvoston direktiivi 2009/156/EY);

Liitteessä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) olevan XII luvun (Elintarvikkeet):

| — | 18 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/13/EY), |
| --- | --- |

—

18 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/13/EY),

| — | 47 kohtaan (neuvoston direktiivi 89/108/ETY). |
| --- | --- |

—

47 kohtaan (neuvoston direktiivi 89/108/ETY).

II OSA

MUUT LIITTYMISEN EDELLYTTÄMÄT MUKAUTUKSET

Korvataan ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.1 osan 4 kohdan (komission päätös 97/78/EY) b mukautus seuraavasti:

| ”29. | Islannin tasavallan alue. |
| --- | --- |

”29.

Islannin tasavallan alue.

| 30. | Norjan kuningaskunnan alue, lukuun ottamatta Svalbardia.” |
| --- | --- |

30.

Norjan kuningaskunnan alue, lukuun ottamatta Svalbardia.”

---

LIITE IX

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 6 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) XV luvun (Vaaralliset aineet) seuraavaan kohtaan:

| — | 1 kohtaan (neuvoston direktiivi 67/548/ETY), |
| --- | --- |

—

1 kohtaan (neuvoston direktiivi 67/548/ETY),

| — | 12r kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/45/EY). |
| --- | --- |

—

12r kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/45/EY).

---

LIITE X

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 7 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) seuraaviin kohtiin:

| — | 13 kohtaan (neuvoston direktiivi 92/106/ETY), |
| --- | --- |

—

13 kohtaan (neuvoston direktiivi 92/106/ETY),

| — | 18a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY), |
| --- | --- |

—

18a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY),

| — | 24c kohtaan (neuvoston direktiivi 1999/37/EY), |
| --- | --- |

—

24c kohtaan (neuvoston direktiivi 1999/37/EY),

| — | 24f kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/126/EY), |
| --- | --- |

—

24f kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/126/EY),

| — | 36a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/59/EY), |
| --- | --- |

—

36a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/59/EY),

| — | 46a kohta (neuvoston direktiivi 91/672/ETY), |
| --- | --- |

—

46a kohta (neuvoston direktiivi 91/672/ETY),

| — | 47a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/87/EY). |
| --- | --- |

—

47a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/87/EY).

---

LIITE XI

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 8 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) seuraavaan kohtaan:

| — | 1 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY). |
| --- | --- |

—

1 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY).

---

LIITE XII

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 9 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 9 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) seuraaviin kohtiin:

| — | 1 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/101/EY), |
| --- | --- |

—

1 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/101/EY),

| — | 2 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/30/EU), |
| --- | --- |

—

2 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/30/EU),

| — | 3 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/35/EU), |
| --- | --- |

—

3 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/35/EU),

| — | 4 kohtaan (neljäs neuvoston direktiivi 78/660/ETY), |
| --- | --- |

—

4 kohtaan (neljäs neuvoston direktiivi 78/660/ETY),

| — | 4 kohdan (neljäs neuvoston direktiivi 78/660/ETY) toiseen luetelmakohtaan (seitsemäs neuvoston direktiivi 83/349/ETY), |
| --- | --- |

—

4 kohdan (neljäs neuvoston direktiivi 78/660/ETY) toiseen luetelmakohtaan (seitsemäs neuvoston direktiivi 83/349/ETY),

| — | 9 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/102/EY). |
| --- | --- |

—

9 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/102/EY).

---

LIITE XIII

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 10 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 10 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteen VII (Tutkintotodistusten vastavuoroinen tunnustaminen) seuraaviin kohtiin:

| — | 1 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY), |
| --- | --- |

—

1 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY),

| — | 2 kohtaan (neuvoston direktiivi 77/249/ETY), |
| --- | --- |

—

2 kohtaan (neuvoston direktiivi 77/249/ETY),

| — | 2 a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/5/EY), |
| --- | --- |

—

2 a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/5/EY),

| — | 4 kohtaan (neuvoston direktiivi 74/557/ETY). |
| --- | --- |

—

4 kohtaan (neuvoston direktiivi 74/557/ETY).

---

LIITE XIV

PÄÄTÖKSEN 6 ARTIKLAN 11 KOHDASSA TARKOITETTU LUETTELO

Lisätään 6 artiklan 11 kohdassa tarkoitettu luetelmakohta ETA-sopimuksen liitteessä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) olevan XII luvun (Elintarvikkeet) seuraaviin kohtiin:

| — | 54w kohtaan (komission direktiivi 1999/21/EY),






  — | 54zzzv kohtaan (komission direktiivi 2006/141/EY). |
| --- | --- | --- |

—

54w kohtaan (komission direktiivi 1999/21/EY),

—

54zzzv kohtaan (komission direktiivi 2006/141/EY).

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/103

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 302/14/KOL,

annettu 16 päivänä heinäkuuta 2014,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 99. kerran muuttamalla tiettyjä valtiontukisuuntaviivoja [2015/95]

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 24 artiklan sekä sen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan,

Sekä katsoo seuraavaa:

Valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, jos ETA-sopimuksessa tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti niin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Euroopan komissio antoi 21 päivänä toukokuuta 2014 tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamista laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä koskevista EU:n suuntaviivoista, alueellisia valtiontukia koskevista suuntaviivoista vuosille 2014–2020, elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävästä valtiontuesta, valtiontukea riskirahoitussijoitusten edistämiseksi koskevista suuntaviivoista ja valtiontukea lentoasemille ja lentoyhtiöille koskevista suuntaviivoista annettujen komission tiedonantojen muuttamisesta (1). Muutosten tavoitteena oli yhdenmukaistaa eri valtiontukisuuntaviivoissa olevat avoimuutta koskevat määräykset ja yksinkertaistaa voimassa olevia määräyksiä.

Tiedonanto on merkityksellinen Euroopan talousalueen kannalta.

ETA-sopimuksen 1 artiklassa määritellyn yhdenmukaisuuden tavoitteen mukaisesti ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan otsikon ”YLEISTÄ” alla olevan II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on Euroopan komissiota kuultuaan annettava uudet säännöt, jotka vastaavat Euroopan komission antamia sääntöjä.

ON kuullut Euroopan komissiota,

ON kuullut EFTA-valtioita 30 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan valtiontukea koskevia aineellisia sääntöjä seuraavasti.

2 artikla

Tällä päätöksellä korvataan seuraavat kohdat:

| — | valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä annettujen suuntaviivojen (2) 74 kohdan j alakohdan kaksi ensimmäistä virkettä; |
| --- | --- |

—

valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä annettujen suuntaviivojen (2) 74 kohdan j alakohdan kaksi ensimmäistä virkettä;

| — | vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (3) 135 kohta; |
| --- | --- |

—

vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (3) 135 kohta;

| — | elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen (4) 51 kohdan 7 alakohta; |
| --- | --- |

—

elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen (4) 51 kohdan 7 alakohta;

| — | valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille annettujen suuntaviivojen (5) 162 ja 163 kohta; |
| --- | --- |

—

valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille annettujen suuntaviivojen (5) 162 ja 163 kohta;

seuraavasti:

”EFTA-valtioiden on varmistettava seuraavien tietojen julkaiseminen internetissä kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:

| — | hyväksytyn tukiohjelman tai yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen; |
| --- | --- |

—

hyväksytyn tukiohjelman tai yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen;

| — | tuen myöntävän viranomaisen (myöntävien viranomaisten) nimi; |
| --- | --- |

—

tuen myöntävän viranomaisen (myöntävien viranomaisten) nimi;

| — | yksittäisten tuensaajien nimet, kullekin tuensaajalle myönnetyn tuen muoto ja määrä, myöntämispäivä, yrityslaji (pk-yritys, suuri yritys), alue, jolla tuensaaja sijaitsee (tilastoaluetasolla 2) (6), ja tuensaajan harjoittaman toiminnan pääasiallinen toimiala (NACE:n kolminumerotasolla) (7). |
| --- | --- |

—

yksittäisten tuensaajien nimet, kullekin tuensaajalle myönnetyn tuen muoto ja määrä, myöntämispäivä, yrityslaji (pk-yritys, suuri yritys), alue, jolla tuensaaja sijaitsee (tilastoaluetasolla 2) (6), ja tuensaajan harjoittaman toiminnan pääasiallinen toimiala (NACE:n kolminumerotasolla) (7).

Tästä vaatimuksesta voidaan luopua, jos yksittäisen tuen määrä on alle 500 000 euroa. Kun on kyse veroetuuksiin perustuvista ohjelmista, yksittäisiä tukimääriä (8) koskevat tiedot voidaan esittää seuraavia vaihteluvälejä käyttäen (miljoonaa euroa): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 ja enemmän].

Nämä tiedot on julkaistava tuen myöntämispäätöksen tekemisen jälkeen, ne on säilytettävä vähintään 10 vuoden ajan ja niiden oltava rajoituksetta yleisön saatavissa (9). EFTA-valtioita ei vaadita toimittamaan edellä mainittuja tietoja ennen 1 päivää heinäkuuta 2016 (10).

3 artikla

1.   Tällä päätöksellä muutetaan vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevia suuntaviivoja ja alueellisten valtiontukiohjelmien seurantaa koskevia ehtoja seuraavasti:

| — | poistetaan vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 169 kohta, johon sisältyy seurantaa koskeva ehto; |
| --- | --- |

—

poistetaan vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 169 kohta, johon sisältyy seurantaa koskeva ehto;

| — | poistetaan vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen liite IV. |
| --- | --- |

—

poistetaan vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen liite IV.

2.   Vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti jo hyväksyttyjen aluetukiohjelmien osalta luovutaan suuntaviivojen 169 kohdassa määrätyn seurantaa koskevan ehdon soveltamisesta. Näin ollen vuosien 2014–2020 alueellisesti eriytetyistä sosiaaliturvamaksuista 18 päivänä kesäkuuta 2014 annetun päätöksen 225/14/KOL 65 kohta poistetaan.

4 artikla

Tällä päätöksellä muutetaan valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi annettuja suuntaviivoja (11) seuraavasti:

| — | 166 kohdan v alakohdassa






  — | korvataan:”Tällaisesta vaatimuksesta voidaan poiketa pk-yritysten kohdalla, jotka eivät ole toteuttaneet ensimyyntiä markkinoilla ja kun lopulliseen tuensaajayritykseen tehdyt sijoitukset ovat alle 200 000 euroa;” |
| --- | --- | --- |

—

166 kohdan v alakohdassa

—

korvataan:”Tällaisesta vaatimuksesta voidaan poiketa pk-yritysten kohdalla, jotka eivät ole toteuttaneet ensimyyntiä markkinoilla ja kun lopulliseen tuensaajayritykseen tehdyt sijoitukset ovat alle 200 000 euroa;”

| — | seuraavasti:”Tällaisesta vaatimuksesta voidaan poiketa pk-yritysten kohdalla, jotka eivät ole toteuttaneet ensimyyntiä markkinoilla ja kun lopulliseen tuensaajayritykseen tehdyt sijoitukset ovat alle 500 000 euroa;”. |
| --- | --- |

—

seuraavasti:”Tällaisesta vaatimuksesta voidaan poiketa pk-yritysten kohdalla, jotka eivät ole toteuttaneet ensimyyntiä markkinoilla ja kun lopulliseen tuensaajayritykseen tehdyt sijoitukset ovat alle 500 000 euroa;”.

| — | 166 kohdan vi alakohdassa






  — | korvataan:”saadun veroedun määrä, jos se on yli 200 000 euroa; määrä voidaan ilmoittaa 2 miljoonan euron vaihteluvälissä.” |
| --- | --- | --- |

—

166 kohdan vi alakohdassa

—

korvataan:”saadun veroedun määrä, jos se on yli 200 000 euroa; määrä voidaan ilmoittaa 2 miljoonan euron vaihteluvälissä.”

| — | seuraavasti:”saadun veroedun määrä, jos se on yli 500 000 euroa; määrä voidaan ilmoittaa seuraavissa vaihteluväleissä (milj. euroa): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 ja enemmän].” |
| --- | --- |

—

seuraavasti:”saadun veroedun määrä, jos se on yli 500 000 euroa; määrä voidaan ilmoittaa seuraavissa vaihteluväleissä (milj. euroa): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 ja enemmän].”

| — | ja 166 kohdan loppuun lisätään seuraava:

  ”EFTA-valtioita ei vaadita toimittamaan edellä mainittuja tietoja ennen 1 päivää heinäkuuta 2016 (12). |
| --- | --- |

—

ja 166 kohdan loppuun lisätään seuraava:

”EFTA-valtioita ei vaadita toimittamaan edellä mainittuja tietoja ennen 1 päivää heinäkuuta 2016 (12).

5 artikla

Tällä päätöksellä lisätään seuraava teksti:

”Kun on kyse tukiohjelmista, jotka eivät kuulu ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan pelkästään suuren talousarvionsa vuoksi, valvontaviranomainen arvioi niiden soveltuvuuden ETA-sopimuksen toimintaan ainoastaan arviointisuunnitelman perusteella.”

| — | valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä annettujen suuntaviivojen 49 kohdan loppuun; |
| --- | --- |

—

valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä annettujen suuntaviivojen 49 kohdan loppuun;

| — | vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 138 kohdan loppuun; |
| --- | --- |

—

vuosien 2014–2020 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 138 kohdan loppuun;

| — | valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille annettujen suuntaviivojen 167 kohdan loppuun; |
| --- | --- |

—

valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille annettujen suuntaviivojen 167 kohdan loppuun;

| — | valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi annettujen suuntaviivojen 172 kohdan loppuun. |
| --- | --- |

—

valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi annettujen suuntaviivojen 172 kohdan loppuun.

6 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 16 päivänä heinäkuuta 2014.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Helga JÓNSDÓTTIR

Kollegion jäsen

---

(1)  EUVL C 198, 27.6.2014, s. 30.

1

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf

2

(3)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---Guidelines-on-regional-State-Aid-for-2014-2020.pdf

3

(4)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part_IV_-_State_aid_for_films_and_other_audiovisual_works.pdf

4

(5)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Aviation-Guidelines.pdf

5

(6)  Käsitettä ’tilastoalue’ käytetään komission suuntaviivoissa käytetyn lyhenteen ’NUTS’ sijasta. NUTS-lyhenne on peräisin nimestä ’Nomenclature of Territorial Units for Statistics’ (tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö), joka vahvistetaan yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003 (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1). Tätä asetusta ei ole otettu osaksi ETA-sopimusta. Aluetason tilastotietojen kysynnän jatkuvasti kasvaessa on kuitenkin tarpeen vahvistaa yhteisiä määritelmiä, mistä syystä Euroopan unionin tilastotoimisto (Eurostat) sekä ehdokasvaltioiden ja EFTA-valtioiden kansalliset tilastolaitokset ovat sopineet NUTS-luokittelua vastaavien tilastoalueiden vahvistamisesta.

6

(7)  Lukuun ottamatta liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja valvontaviranomaisen suostumuksella (ks. valvontaviranomaisen suuntaviivat salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä (EUVL L 154, 8.6.2006, s. 27, ja ETA-täydennysosa N:o 29, 8.6.2006, s. 1)).

7

(8)  Julkaistava määrä on verohelpotuksen enimmäismäärä eikä kunakin vuonna vähennetty määrä (ts. kun on kyse verohyvityksestä, julkaistaan sallitun verohyvityksen enimmäismäärä eikä tosiasiallinen määrä, joka voi riippua verotettavista tuloista ja vaihdella vuosittain).

8

(9)  Nämä tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä (tai veroetuutena myönnettävän tuen tapauksessa vuoden kuluessa veroilmoituksen määräpäivästä). Jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta, EFTA-valtioiden on huolehdittava näiden tietojen julkaisemisesta jälkikäteen viimeistään kuuden kuukauden kuluessa valvontaviranomaisen päätöksen päivämäärästä. Tietojen olisi oltava saatavilla sellaisessa muodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen, tietojen poiminnan ja julkaisemisen internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa.

9

(10)  Tietoja ei tarvitse julkaista tuesta, joka on myönnetty ennen 1 päivää heinäkuuta 2016, ja verotuen osalta tuesta, jota on haettu tai joka on myönnetty ennen 1 päivää heinäkuuta 2016.”

10

(11)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---State%20aid-to-promote-risk-finance-investments--(Applicable-from-1-July-2014).pdf

11

(12)  Tietoja ei tarvitse julkaista tuesta, joka on myönnetty ennen 1 päivää heinäkuuta 2016, ja verotuen osalta tuesta, jota on haettu tai joka on myönnetty ennen 1 päivää heinäkuuta 2016.”

12

---

Oikaisuja

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/106

---

Oikaisu komission asetukseen (EY) N:o 1263/96, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten nimien ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä annetun asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä

(
  Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 163, 2. heinäkuuta 1996
  )

Sivulla 21, liitteessä olevassa A kohdassa ”Perustamissopimuksen liitteessä II mainitut ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet”, Rasvat, ITÄVALTA:

on:

”Steierisches Kürbiskernöl (SMM)”

pitää olla:

”Steirisches Kürbiskernöl (SMM)”

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/106

---

Komission asetukseen (EU) N:o 1361/2014, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IFRS 3, IFRS 13 ja IAS 40 osalta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 365, 19. joulukuuta 2014
  )

Sivulla 121, 2 artiklassa:

on:

”2 artikla

Kaikkien yritysten on sovellettava 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja muutoksia viimeistään sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa [tämän asetuksen voimaantuloa seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä] tai sen jälkeen.”

pitää olla:

”2 artikla

Kaikkien yritysten on sovellettava 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja muutoksia viimeistään sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2015 tai sen jälkeen.”

---

| 22.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 15/106

---

Oikaisu komission direktiiviin 2009/5/EY, annettu 30 päivänä tammikuuta 2009, tieliikenteen sosiaalilainsäädännöstä annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanoa koskevista vähimmäisedellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/22/EY liitteen III muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 29, 31. tammikuuta 2009
  )

Sivulla 47, direktiivin 2006/22/EY liitettä III muuttavassa liitteessä olevan taulukon rivillä A1:

on:

”Kuljettajan alaikärajasäännöstä ei noudateta”

pitää olla:

”Rahastajan alaikärajasäännöstä ei noudateta”

---