# Europos Sąjungos L 360/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 360 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. gruodžio 17d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 360

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. gruodžio 17d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1334/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga gama-cihalotrinas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas ir valstybėms narėms suteikiama galimybė pratęsti šios veikliosios medžiagos laikinosios registracijos galiojimą (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1335/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno bei pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo | 6 |
| | * | 2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1336/2014, kuriuo nustatoma pieno ir pieno produktų sektoriuje taikytina išskirtinė laikinoji priemonė – 2015 m. laikotarpio, kuriuo sviestui ir nugriebto pieno milteliams taikoma valstybės intervencija, paankstinimas | 13 |
| | * | 2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1337/2014, kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo reglamentų (ES) Nr. 947/2014 ir (ES) Nr. 948/2014 nuostatos dėl paskutinės sviesto ir nugriebto pieno miltelių privačiojo sandėliavimo pagalbos paraiškų teikimo dienos | 15 |
| | * | 2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1338/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 439/2011 pratęsiant nuostatos, kuria dėl kilmės statusą turinčių produktų sąvokos bendrojoje lengvatinių muitų tarifų sistemoje apibrėžties leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Žaliojo Kyšulio padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Europos Sąjungą, galiojimą | 17 |
| | | 2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1339/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 20 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2014 m. spalio 10 d. Komisijos deleguotoji direktyva 2014/109/ES, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/40/ES II priedas nustatant vaizdinių įspėjimų, skirtų naudoti ant tabako gaminių, sąrašą (
  1
  ) | 22 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/911/ES |
| | * | 2014 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Latvijoje pradžios | 28 |
| | * | 2014 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas 2014/912/BUSP, kuriuo remiama fizinio saugumo ir atsargų valdymo (FSAV) veikla, kad būtų sumažintas neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) bei jų šaudmenimis pavojus Sahelio regione | 30 |
| | * | 2014 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas 2014/913/BUSP dėl paramos Hagos elgesio kodeksui ir balistinių raketų neplatinimui įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją | 44 |
| | | 2014/914/ES |
| | * | 2014 m. gruodžio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo sprendimo 2014/170/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, nuostatos, susijusios su Belizu | 53 |
| | * | 2014 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas 2014/915/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje, EUMM Georgia | 56 |
| | | 2014/916/ES |
| | * | 2014 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo ištaisomas Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2014/154/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 leidžiama pateikti rinkai (6S)-5-metiltetrahidrofolinę rūgštį, gliukozamino druską, kaip naują maisto sudedamąją dalį, priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 9452) | 58 |
| | | 2014/917/ES |
| | * | 2014 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Tarybos direktyvai 2000/29/EB įgyvendinti nustatomos išsamios pranešimo apie aptiktus kenksminguosius organizmus ir apie priemones, kurių ėmėsi arba ketina imtis valstybės narės, taisyklės
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 9460) | 59 |
| | | 2014/918/ES |
| | * | 2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo baigiamas antisubsidijų tyrimas dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų | 65 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1334/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga gama-cihalotrinas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas ir valstybėms narėms suteikiama galimybė pratęsti šios veikliosios medžiagos laikinosios registracijos galiojimą (
  1
  )

1

1

*

2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1335/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno bei pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo

6

*

2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1336/2014, kuriuo nustatoma pieno ir pieno produktų sektoriuje taikytina išskirtinė laikinoji priemonė – 2015 m. laikotarpio, kuriuo sviestui ir nugriebto pieno milteliams taikoma valstybės intervencija, paankstinimas

13

*

2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1337/2014, kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo reglamentų (ES) Nr. 947/2014 ir (ES) Nr. 948/2014 nuostatos dėl paskutinės sviesto ir nugriebto pieno miltelių privačiojo sandėliavimo pagalbos paraiškų teikimo dienos

15

*

2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1338/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 439/2011 pratęsiant nuostatos, kuria dėl kilmės statusą turinčių produktų sąvokos bendrojoje lengvatinių muitų tarifų sistemoje apibrėžties leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Žaliojo Kyšulio padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Europos Sąjungą, galiojimą

17

2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1339/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

20

DIREKTYVOS

*

2014 m. spalio 10 d. Komisijos deleguotoji direktyva 2014/109/ES, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/40/ES II priedas nustatant vaizdinių įspėjimų, skirtų naudoti ant tabako gaminių, sąrašą (
  1
  )

1

22

SPRENDIMAI

2014/911/ES

*

2014 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Latvijoje pradžios

28

*

2014 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas 2014/912/BUSP, kuriuo remiama fizinio saugumo ir atsargų valdymo (FSAV) veikla, kad būtų sumažintas neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) bei jų šaudmenimis pavojus Sahelio regione

30

*

2014 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas 2014/913/BUSP dėl paramos Hagos elgesio kodeksui ir balistinių raketų neplatinimui įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

44

2014/914/ES

*

2014 m. gruodžio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo sprendimo 2014/170/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, nuostatos, susijusios su Belizu

53

*

2014 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas 2014/915/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje, EUMM Georgia

Georgia

56

2014/916/ES

*

2014 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo ištaisomas Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2014/154/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 leidžiama pateikti rinkai (6S)-5-metiltetrahidrofolinę rūgštį, gliukozamino druską, kaip naują maisto sudedamąją dalį, priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 9452)

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 9452)

58

2014/917/ES

*

2014 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Tarybos direktyvai 2000/29/EB įgyvendinti nustatomos išsamios pranešimo apie aptiktus kenksminguosius organizmus ir apie priemones, kurių ėmėsi arba ketina imtis valstybės narės, taisyklės
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 9460)

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 9460)

59

2014/918/ES

*

2014 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo baigiamas antisubsidijų tyrimas dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1334/2014

2014 m. gruodžio 16 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga gama-cihalotrinas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas ir valstybėms narėms suteikiama galimybė pratęsti šios veikliosios medžiagos laikinosios registracijos galiojimą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 13 straipsnio 2 dalį ir 78 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies a punktą Tarybos direktyva 91/414/EEB (2) turi būti taikoma veikliųjų medžiagų, dėl kurių sprendimas buvo priimtas pagal tos direktyvos 6 straipsnio 3 dalį iki 2011 m. birželio 14 d., patvirtinimo tvarkai ir sąlygoms. Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies a punkto sąlygos gama-cihalotrinui įgyvendintos Komisijos sprendimu 2004/686/EB (3); |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies a punktą Tarybos direktyva 91/414/EEB (2) turi būti taikoma veikliųjų medžiagų, dėl kurių sprendimas buvo priimtas pagal tos direktyvos 6 straipsnio 3 dalį iki 2011 m. birželio 14 d., patvirtinimo tvarkai ir sąlygoms. Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies a punkto sąlygos gama-cihalotrinui įgyvendintos Komisijos sprendimu 2004/686/EB (3);

| (2) | pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalį 2003 m. lapkričio 4 d. Jungtinė Karalystė gavo bendrovės „Cheminova A/S“ paraišką įtraukti veikliąją medžiagą gama-cihalotriną į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Sprendimu 2004/686/EB patvirtinta, kad dokumentų rinkinys išsamus ir parengtas taip, kad jį būtų galima laikyti iš esmės atitinkančiu Direktyvos 91/414/EEB II ir III prieduose nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalį 2003 m. lapkričio 4 d. Jungtinė Karalystė gavo bendrovės „Cheminova A/S“ paraišką įtraukti veikliąją medžiagą gama-cihalotriną į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Sprendimu 2004/686/EB patvirtinta, kad dokumentų rinkinys išsamus ir parengtas taip, kad jį būtų galima laikyti iš esmės atitinkančiu Direktyvos 91/414/EEB II ir III prieduose nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus;

| (3) | šios veikliosios medžiagos poveikis žmonių ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai pareiškėjo pasiūlytais naudojimo atvejais buvo įvertintas pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 ir 4 dalių nuostatas. Paskirta valstybė narė ataskaitos rengėja Jungtinė Karalystė 2008 m. sausio 25 d. pateikė vertinimo ataskaitos projektą. Pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 188/2011 (4) 11 straipsnio 6 dalį pareiškėjo buvo paprašyta pateikti papildomos informacijos. 2012 m. rugsėjo 13 d. Jungtinė Karalystė pateikė papildomų duomenų vertinimą, kuris buvo pridėtas prie vertinimo ataskaitos projekto; |
| --- | --- |

(3)

šios veikliosios medžiagos poveikis žmonių ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai pareiškėjo pasiūlytais naudojimo atvejais buvo įvertintas pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 ir 4 dalių nuostatas. Paskirta valstybė narė ataskaitos rengėja Jungtinė Karalystė 2008 m. sausio 25 d. pateikė vertinimo ataskaitos projektą. Pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 188/2011 (4) 11 straipsnio 6 dalį pareiškėjo buvo paprašyta pateikti papildomos informacijos. 2012 m. rugsėjo 13 d. Jungtinė Karalystė pateikė papildomų duomenų vertinimą, kuris buvo pridėtas prie vertinimo ataskaitos projekto;

| (4) | valstybės narės ir Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) peržiūrėjo vertinimo ataskaitos projektą. 2014 m. vasario 4 d. Tarnyba pateikė Komisijai išvadas dėl veikliosios medžiagos gama-cihalotrino (5) kaip pesticido keliamos rizikos vertinimo. Vertinimo ataskaitos projektą ir Tarnybos išvadas valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete ir 2014 m. spalio 10 d. pateikė kaip Komisijos gama-cihalotrino peržiūros ataskaitą; |
| --- | --- |

(4)

valstybės narės ir Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) peržiūrėjo vertinimo ataskaitos projektą. 2014 m. vasario 4 d. Tarnyba pateikė Komisijai išvadas dėl veikliosios medžiagos gama-cihalotrino (5) kaip pesticido keliamos rizikos vertinimo. Vertinimo ataskaitos projektą ir Tarnybos išvadas valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete ir 2014 m. spalio 10 d. pateikė kaip Komisijos gama-cihalotrino peržiūros ataskaitą;

| (5) | atlikus įvairius tyrimus nustatyta, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra gama-cihalotrino, gali būti laikomi iš esmės atitinkančiais reikalavimus, nustatytus Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose ir 5 straipsnio 3 dalyje, visų pirma, dėl naudojimo paskirčių, kurios buvo ištirtos ir išsamiai pateiktos Komisijos peržiūros ataskaitoje. Todėl tikslinga gama-cihalotriną patvirtinti; |
| --- | --- |

(5)

atlikus įvairius tyrimus nustatyta, kad augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra gama-cihalotrino, gali būti laikomi iš esmės atitinkančiais reikalavimus, nustatytus Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose ir 5 straipsnio 3 dalyje, visų pirma, dėl naudojimo paskirčių, kurios buvo ištirtos ir išsamiai pateiktos Komisijos peržiūros ataskaitoje. Todėl tikslinga gama-cihalotriną patvirtinti;

| (6) | tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį kartu su to reglamento 6 straipsniu ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina nustatyti tam tikras sąlygas ir apribojimus. Visų pirma, reikėtų paprašyti papildomos patvirtinamosios informacijos; |
| --- | --- |

(6)

tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį kartu su to reglamento 6 straipsniu ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina nustatyti tam tikras sąlygas ir apribojimus. Visų pirma, reikėtų paprašyti papildomos patvirtinamosios informacijos;

| (7) | prieš patvirtinant veikliąją medžiagą turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų reikalavimų, atsiradusių patvirtinus veikliąją medžiagą; |
| --- | --- |

(7)

prieš patvirtinant veikliąją medžiagą turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, per kurį valstybės narės ir suinteresuotosios šalys galėtų pasirengti laikytis naujų reikalavimų, atsiradusių patvirtinus veikliąją medžiagą;

| (8) | nepažeidžiant Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų prievolių, atsiradusių patvirtinus medžiagą, ir atsižvelgiant į tam tikrą padėtį, susidariusią dėl perėjimo nuo Direktyvos 91/414/EEB prie Reglamento (EB) Nr. 1107/2009, turėtų būti taikomos toliau pateikiamos nuostatos. Valstybėms narėms turėtų būti suteiktas šešių mėnesių laikotarpis po medžiagos patvirtinimo, per kurį jos patikslintų augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra gama-cihalotrino, registraciją. Valstybės narės turėtų atitinkamai iš dalies keisti, pakeisti arba panaikinti registraciją. Nukrypstant nuo to termino, turėtų būti nustatytas ilgesnis laikotarpis, per kurį, kaip nustatyta Direktyvoje 91/414/EEB ir taikant vienodus principus, būtų pateikiamas ir vertinamas III priede nurodytas visas kiekvieno augalų apsaugos produkto kiekvienos numatytos paskirties dokumentų rinkinys; |
| --- | --- |

(8)

nepažeidžiant Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų prievolių, atsiradusių patvirtinus medžiagą, ir atsižvelgiant į tam tikrą padėtį, susidariusią dėl perėjimo nuo Direktyvos 91/414/EEB prie Reglamento (EB) Nr. 1107/2009, turėtų būti taikomos toliau pateikiamos nuostatos. Valstybėms narėms turėtų būti suteiktas šešių mėnesių laikotarpis po medžiagos patvirtinimo, per kurį jos patikslintų augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra gama-cihalotrino, registraciją. Valstybės narės turėtų atitinkamai iš dalies keisti, pakeisti arba panaikinti registraciją. Nukrypstant nuo to termino, turėtų būti nustatytas ilgesnis laikotarpis, per kurį, kaip nustatyta Direktyvoje 91/414/EEB ir taikant vienodus principus, būtų pateikiamas ir vertinamas III priede nurodytas visas kiekvieno augalų apsaugos produkto kiekvienos numatytos paskirties dokumentų rinkinys;

| (9) | patirtis, įgyta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą anksčiau įtraukus veikliąsias medžiagas, įvertintas remiantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3600/92 (6) nuostatomis, rodo, kad gali kilti sunkumų aiškinant galiojančios registracijos turėtojų pareigas, susijusias su galimybe naudotis duomenimis. Todėl, siekiant išvengti tolesnių sunkumų, būtina aiškiau apibrėžti valstybių narių pareigas, visų pirma, pareigą patikrinti, ar registracijos turėtojas gali naudotis tos direktyvos II priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu. Tačiau, jas aiškiau apibrėžus, valstybėms narėms ar registracijos turėtojams naujų įpareigojimų, palyginti su nustatytaisiais iki šiol priimtomis direktyvomis, kuriomis iš dalies keičiamas tos direktyvos I priedas, arba reglamentais, kuriais patvirtinamos veikliosios medžiagos, neatsirastų; |
| --- | --- |

(9)

patirtis, įgyta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą anksčiau įtraukus veikliąsias medžiagas, įvertintas remiantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3600/92 (6) nuostatomis, rodo, kad gali kilti sunkumų aiškinant galiojančios registracijos turėtojų pareigas, susijusias su galimybe naudotis duomenimis. Todėl, siekiant išvengti tolesnių sunkumų, būtina aiškiau apibrėžti valstybių narių pareigas, visų pirma, pareigą patikrinti, ar registracijos turėtojas gali naudotis tos direktyvos II priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu. Tačiau, jas aiškiau apibrėžus, valstybėms narėms ar registracijos turėtojams naujų įpareigojimų, palyginti su nustatytaisiais iki šiol priimtomis direktyvomis, kuriomis iš dalies keičiamas tos direktyvos I priedas, arba reglamentais, kuriais patvirtinamos veikliosios medžiagos, neatsirastų;

| (10) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 4 dalį Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (7) priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(10)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 4 dalį Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (7) priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (11) | taip pat yra tikslinga leisti valstybėms narėms pratęsti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra gama-cihalotrino, laikinosios registracijos galiojimą, kad jos turėtų pakankamai laiko įvykdyti šiame reglamente nustatytas prievoles, susijusias su laikinąja registracija; |
| --- | --- |

(11)

taip pat yra tikslinga leisti valstybėms narėms pratęsti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra gama-cihalotrino, laikinosios registracijos galiojimą, kad jos turėtų pakankamai laiko įvykdyti šiame reglamente nustatytas prievoles, susijusias su laikinąja registracija;

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Veikliosios medžiagos patvirtinimas

Pagal I priede nustatytas sąlygas patvirtinama tame priede nurodyta veiklioji medžiaga gama-cihalotrinas.

2 straipsnis

Pakartotinis augalų apsaugos produktų vertinimas

1.   Vadovaudamosi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, valstybės narės iki 2015 m. rugsėjo 30 d. prireikus iš dalies keičia arba panaikina galiojančią augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos gama-cihalotrino, registraciją.

Iki tos datos jos pirmiausia patikrina, ar laikomasi šio reglamento I priede nustatytų sąlygų, išskyrus to priedo konkrečių nuostatų skiltyje nustatytas sąlygas, ir ar registracijos turėtojas turi dokumentų rinkinį, atitinkantį Direktyvos 91/414/EEB II priedo reikalavimus, arba gali juo naudotis vadovaudamasis tos direktyvos 13 straipsnio 1–4 dalyse ir Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 62 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies nuostatų, valstybės narės pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodytus vienodus principus, vadovaudamosi Direktyvos 91/414/EEB III priedo reikalavimus atitinkančiu dokumentų rinkiniu ir atsižvelgdamos į šio reglamento I priedo konkrečių nuostatų skiltį, iš naujo įvertina kiekvieną registruotą augalų apsaugos produktą, kurio sudėtyje gama-cihalotrinas yra vienintelė veiklioji medžiaga arba viena iš keleto į Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedą ne vėliau kaip iki 2015 m. kovo 31 d. įtrauktų veikliųjų medžiagų. Remdamosi tuo vertinimu valstybės narės nustato, ar produktas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas.

Nustačiusios, ar produktas atitinka minėtas sąlygas, valstybės narės:

| a) | prireikus ne vėliau kaip 2016 m. rugsėjo 30 d. iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje gama-cihalotrinas yra vienintelė veiklioji medžiaga, registraciją arba |
| --- | --- |

a)

prireikus ne vėliau kaip 2016 m. rugsėjo 30 d. iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje gama-cihalotrinas yra vienintelė veiklioji medžiaga, registraciją arba

| b) | iki 2016 m. rugsėjo 30 d. arba iki tokiam pakeitimui ar panaikinimui atlikti nustatytos dienos, nurodytos atitinkamame teisės akte ar teisės aktuose, kuriais atitinkama medžiaga ar medžiagos buvo įtrauktos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, pasirinkdamos vėliausią datą, prireikus iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje gama-cihalotrinas yra viena iš kelių veikliųjų medžiagų, registraciją. |
| --- | --- |

b)

iki 2016 m. rugsėjo 30 d. arba iki tokiam pakeitimui ar panaikinimui atlikti nustatytos dienos, nurodytos atitinkamame teisės akte ar teisės aktuose, kuriais atitinkama medžiaga ar medžiagos buvo įtrauktos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, pasirinkdamos vėliausią datą, prireikus iš dalies pakeičia arba panaikina produkto, kurio sudėtyje gama-cihalotrinas yra viena iš kelių veikliųjų medžiagų, registraciją.

3 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 pakeitimai

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

4 straipsnis

Galiojančių laikinųjų registracijų pratęsimas

Valstybės narės gali pratęsti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra gama-cihalotrino, laikinosios registracijos galiojimą laikotarpiui, kuris baigiasi ne vėliau kaip 2016 m. rugsėjo 30 d.

5 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo data

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. balandžio 1 d.

Tačiau 4 straipsnis taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 230, 1991 8 19, p. 1).

2

(3)  2004 m. rugsėjo 29 d. Komisijos sprendimas 2004/686/EB, kuriuo iš esmės pripažįstama, kad dokumentai, pateikti nuodugniam tyrimui dėl prokvinazido, IKI-220 (flonikamido) ir gama-cihalotrino galimo įtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą, yra išsamūs (OL L 313, 2004 10 12, p. 21).

3

(4)  2011 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 188/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos direktyvos 91/414/EEB įgyvendinimo taisyklės dėl veikliųjų medžiagų, kurių rinkoje nebuvo dvejus metus po pranešimo apie tą direktyvą, vertinimo tvarkos (OL L 53, 2011 2 26, p. 51).

4

(5)  Europos maisto saugos tarnyba, 2014 m. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance gamma-cyhalothrin. EFSA Journal, 2014 m.;12(2):3560, 93 p. doi:10.2903/j.efsa.2014.3560.

5

(6)  1992 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 3600/92, nustatantis išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 8 straipsnio 2 dalyje, pirmojo etapo įgyvendinimo taisykles (OL L 366, 1992 12 15, p. 10).

6

(7)  2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (OL L 153, 2011 6 11, p. 1).

7

---

I PRIEDAS

| Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gama-cihalotrinas
  CAS Nr. 76703–62–3
  CIPAC Nr. 768 | (S)-α-ciano-3-fenoksibenzil(1R,3R)-3-[(Z)-2-chloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas arba
  (S)-α-ciano-3-fenoksibenzil(1R)-cis-3-[(Z)-2-chloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas | ≥ 980 g/kg | 2015 m. balandžio 1 d. | 2025 m. kovo 31 d. | Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į gama-cihalotrino peržiūros ataskaitos, kurią Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas baigė rengti 2014 m. spalio 10 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.
  Atlikdamos šį bendrą vertinimą valstybės narės ypatingą dėmesį skiria:






  a) | operatorių ir darbuotojų saugai; |

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

Gama-cihalotrinas

CAS Nr. 76703–62–3

CIPAC Nr. 768

(S)-α-ciano-3-fenoksibenzil(1R,3R)-3-[(Z)-2-chloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas arba

(S)-α-ciano-3-fenoksibenzil(1R)-cis-3-[(Z)-2-chloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas

≥ 980 g/kg

2015 m. balandžio 1 d.

2025 m. kovo 31 d.

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į gama-cihalotrino peržiūros ataskaitos, kurią Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas baigė rengti 2014 m. spalio 10 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą valstybės narės ypatingą dėmesį skiria:

a)

operatorių ir darbuotojų saugai;

| b) | vandens organizmams keliamai rizikai. |
| --- | --- |

b)

vandens organizmams keliamai rizikai.

Naudojimo sąlygose prireikus nurodomos rizikos mažinimo priemonės.

Pareiškėjas pateikia patvirtinamąją informaciją, susijusią su:

| 1) | analitiniais metodais, skirtais stebėti likučius kūno skysčiuose, audiniuose ir jų poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

1)

analitiniais metodais, skirtais stebėti likučius kūno skysčiuose, audiniuose ir jų poveikį aplinkai;

| 2) | metabolitų CPCA, PBA ir PBA(OH) toksiškumo savybėmis; |
| --- | --- |

2)

metabolitų CPCA, PBA ir PBA(OH) toksiškumo savybėmis;

| 3) | laukiniams žinduoliams keliama ilgalaike rizika; |
| --- | --- |

3)

laukiniams žinduoliams keliama ilgalaike rizika;

| 4) | galimu biokoncentravimusi sausumos ir vandens gyvūnų maisto grandinėse. |
| --- | --- |

4)

galimu biokoncentravimusi sausumos ir vandens gyvūnų maisto grandinėse.

Šią informaciją pareiškėjas Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai pateikia iki 2017 m. kovo 31 d.

---

(1)  Papildoma informacija apie veikliųjų medžiagų tapatumą ir specifikaciją pateikta jų peržiūros ataskaitose.

---

II PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo B dalis papildoma šiuo įrašu:

| Numeris | Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „82 | Gama-cihalotrinas
  CAS Nr. 76703–62–3
  CIPAC Nr. 768 | (S)-α-ciano-3-fenoksibenzil(1R,3R)-3-[(Z)-2-chloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas arba
  (S)-α-ciano-3-fenoksibenzil(1R)-cis-3-[(Z)-2-chloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas | ≥ 980 g/kg | 2015 m. balandžio 1 d. | 2025 m. kovo 31 d. | Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į gama-cihalotrino peržiūros ataskaitos, kurią Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas baigė rengti 2014 m. spalio 10 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.
  Atlikdamos šį bendrą vertinimą valstybės narės ypatingą dėmesį skiria:






  a) | operatorių ir darbuotojų saugai; |

Numeris

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

„82

Gama-cihalotrinas

CAS Nr. 76703–62–3

CIPAC Nr. 768

(S)-α-ciano-3-fenoksibenzil(1R,3R)-3-[(Z)-2-chloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas arba

(S)-α-ciano-3-fenoksibenzil(1R)-cis-3-[(Z)-2-chloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciklopropankarboksilatas

≥ 980 g/kg

2015 m. balandžio 1 d.

2025 m. kovo 31 d.

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į gama-cihalotrino peržiūros ataskaitos, kurią Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas baigė rengti 2014 m. spalio 10 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą valstybės narės ypatingą dėmesį skiria:

a)

operatorių ir darbuotojų saugai;

| b) | vandens organizmams keliamai rizikai. |
| --- | --- |

b)

vandens organizmams keliamai rizikai.

Naudojimo sąlygose prireikus nurodomos rizikos mažinimo priemonės.

Pareiškėjas pateikia patvirtinamąją informaciją, susijusią su:

| 1) | analitiniais metodais, skirtais stebėti likučius kūno skysčiuose, audiniuose ir jų poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

1)

analitiniais metodais, skirtais stebėti likučius kūno skysčiuose, audiniuose ir jų poveikį aplinkai;

| 2) | metabolitų CPCA, PBA ir PBA(OH) toksiškumo savybėmis; |
| --- | --- |

2)

metabolitų CPCA, PBA ir PBA(OH) toksiškumo savybėmis;

| 3) | laukiniams žinduoliams keliama ilgalaike rizika; |
| --- | --- |

3)

laukiniams žinduoliams keliama ilgalaike rizika;

| 4) | galimu biokoncentravimusi sausumos ir vandens gyvūnų maisto grandinėse. |
| --- | --- |

4)

galimu biokoncentravimusi sausumos ir vandens gyvūnų maisto grandinėse.

Šią informaciją pareiškėjas Komisijai, valstybėms narėms ir Tarnybai pateikia iki 2017 m. kovo 31 d.“

---

(1)  Papildoma informacija apie veikliųjų medžiagų tapatumą ir specifikaciją pateikta jų peržiūros ataskaitose.

1

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1335/2014

2014 m. gruodžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno bei pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 187 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1101/2014 (2) nuo 2015 m. sausio 1 d. numatyti 4 skirsnio pieno produktų KN kodų pakeitimai; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1101/2014 (2) nuo 2015 m. sausio 1 d. numatyti 4 skirsnio pieno produktų KN kodų pakeitimai;

| (2) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2535/2001 (3) nustatytos išsamios pieno bei pieno produktų importo tvarkos taikymo taisyklės ir leista pradėti naudoti tarifines kvotas. Siekiant atsižvelgti į pieno produktų KN kodų pakeitimus, būtina atnaujinti to reglamento I, II ir VIIa priedus; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2535/2001 (3) nustatytos išsamios pieno bei pieno produktų importo tvarkos taikymo taisyklės ir leista pradėti naudoti tarifines kvotas. Siekiant atsižvelgti į pieno produktų KN kodų pakeitimus, būtina atnaujinti to reglamento I, II ir VIIa priedus;

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 4 straipsnio 2 dalyje nurodyti KN kodai nuo 2015 m. sausio 1 d. panaikinami. Be to, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais (4), patvirtinto Tarybos ir Komisijos sprendimu 2002/309/EB, Euratomas (5), 3 priede „Sūriams taikomos nuolaidos“ numatyta nuo 2007 m. visiškai liberalizuoti dvišalę prekybą sūriais. Taigi ši nuostata yra nereikalinga ir turėtų būti išbraukta; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 4 straipsnio 2 dalyje nurodyti KN kodai nuo 2015 m. sausio 1 d. panaikinami. Be to, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl prekybos žemės ūkio produktais (4), patvirtinto Tarybos ir Komisijos sprendimu 2002/309/EB, Euratomas (5), 3 priede „Sūriams taikomos nuolaidos“ numatyta nuo 2007 m. visiškai liberalizuoti dvišalę prekybą sūriais. Taigi ši nuostata yra nereikalinga ir turėtų būti išbraukta;

| (4) | 19a straipsnio 1 dalies c punktas ir 4 dalies c punktas, siejami su Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 VIIa priedo 3 dalimi, ir 20 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis, siejamas su to reglamento II priedo C dalimi, yra atitinkamai susiję su sūrio tarifine kvota ir lengvatiniu importu taikant Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimą (6), patvirtintą Tarybos sprendimu 2004/441/EB (7). Šiose nuostatose nurodyti KN kodai nuo 2015 m. sausio 1 d. panaikinami. Kadangi atitinkamos kvotos laikotarpis ir importo muito panaikinimo laikotarpis baigėsi, šios nuostatos turėtų būti išbrauktos; |
| --- | --- |

(4)

19a straipsnio 1 dalies c punktas ir 4 dalies c punktas, siejami su Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 VIIa priedo 3 dalimi, ir 20 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis, siejamas su to reglamento II priedo C dalimi, yra atitinkamai susiję su sūrio tarifine kvota ir lengvatiniu importu taikant Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimą (6), patvirtintą Tarybos sprendimu 2004/441/EB (7). Šiose nuostatose nurodyti KN kodai nuo 2015 m. sausio 1 d. panaikinami. Kadangi atitinkamos kvotos laikotarpis ir importo muito panaikinimo laikotarpis baigėsi, šios nuostatos turėtų būti išbrauktos;

| (5) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 4 straipsnio 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

1)

4 straipsnio 2 dalis išbraukiama;

| 2) | 19a straipsnio 1 dalies c punktas ir 4 dalies c punktas išbraukiami; |
| --- | --- |

2)

19a straipsnio 1 dalies c punktas ir 4 dalies c punktas išbraukiami;

| 3) | 20 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis išbraukiamas; |
| --- | --- |

3)

20 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis išbraukiamas;

| 4) | I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą; |
| --- | --- |

4)

I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą;

| 5) | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | B dalis pakeičiama šio reglamento II priedo tekstu; |
| --- | --- | --- |

5)

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

B dalis pakeičiama šio reglamento II priedo tekstu;

| b) | C dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

C dalis išbraukiama;

| 6) | VIIa priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- | --- |

6)

VIIa priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis išbraukiama;

| b) | 4 dalis pakeičiama šio reglamento III priedo tekstu. |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama šio reglamento III priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  2014 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1101/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (OL L 312, 2014 10 31, p. 1).

2

(3)  2001 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2535/2001, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno bei pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo (OL L 341, 2001 12 22, p. 29).

3

(4)  OL L 114, 2002 4 30, p. 132.

4

(5)  2002 m. balandžio 4 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas 2002/309/EB, Euratomas dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje susitarimo, dėl septynių susitarimų sudarymo su Šveicarijos Konfederacija (OL L 114, 2002 4 30, p. 1).

5

(6)  OL L 311, 1999 12 4, p. 3.

6

(7)  2004 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2004/441/EB dėl Europos bendrijos, jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos susitarimo dėl prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo sudarymo (OL L 127, 2004 4 29, p. 109).

7

---

I PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | I.A dalis pakeičiama taip:

  „I.A

  TARIFINĖS KVOTOS, NESUSKIRSTYTOS PAGAL KILMĖS ŠALIS











  Kvotos numeris | KN kodas | Aprašymas (2) | Importo muitas
  (EUR/100 kg gryno svorio) | Kilmės šalis | Metinė kvota
  (tonomis) | Šešių mėnesių kvota
  (tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4590 | 0402 10 19 | Nugriebto pieno milteliai | 47,50 | Visos trečiosios šalys | 68 537 | 34 268,5 |
| 09.4599 | 0405 10 11
  0405 10 19
  0405 10 30
  0405 10 50
  0405 10 90
  0405 90 10 (1)

  0405 90 90 (1) | Sviestas ir kiti pieno riebalai ir aliejai | 94,80 | Visos trečiosios šalys | 11 360 | 5 680 |
| sviesto ekvivalentu (1) |
| 09.4591 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Picos sūris, kurio sausosios medžiagos riebumas ne mažesnis kaip 38 %, o vandens kiekis ne mažesnis kaip 52 % masės, susmulkintas į ne didesnius kaip 1 g masės gabalėlius, užšaldytas ir tiesiogiai sufasuotas į pakuotes, kurių neto masė ne mažesnė kaip 5 kg | 13,00 | Visos trečiosios šalys | 5 360 | 2 680 |
| 09.4592 | ex 0406 30 10 | Lydytas Emmentaler | 71,90 | Visos trečiosios šalys | 18 438 | 9 219 |
| 0406 90 13 | Emmentaler | 85,80 |
| 09.4593 | ex 0406 30 10 | Lydytas Gruyère | 71,90 | Visos trečiosios šalys | 5 413 | 2 706,5 |
| 0406 90 15 | Gruyère, Sbrinz | 85,80 |
| 09.4594 | 0406 90 01 (3) | Lydyti skirti sūriai | 83,50 | Visos trečiosios šalys | 20 007 | 10 003,5 |
| 09.4595 | 0406 90 21 | Cheddar | 21,00 | Visos trečiosios šalys | 15 005 | 7 502,5 |
| 09.4596 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Švieži (nenokinami arba nekonservuojami) sūriai, įskaitant išrūgų sūrius, ir varškė, išskyrus picos sūrius, kuriems taikoma kvota Nr. 09.4591 | 92,60
  92.60
  106,40 | Visos trečiosios šalys | 19 525 | 9 762,5 |
| 0406 20 00 | Trinti arba miltelių pavidalo sūriai | 94,10 |
| 0406 30 31 | Kiti lydyti sūriai,
  išskyrus trintus arba miltelių pavidalo sūrius | 69,00 |
| 0406 30 39 | 71,90 |
| 0406 30 90 | 102,90 |
| 0406 40 10
  0406 40 50
  0406 40 90 | Pelėsiniai sūriai ir kiti sūriai su Penicillium roqueforti pelėsių gijomis | 70,40 |
| 0406 90 17 | Bergkäse ir Appenzell | 85,80 |
| 0406 90 18 | Fromage Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or ir Tête de Moine | 75,50 | |
| 0406 90 23 | Edam | 75,50 | |
| 0406 90 25 | Tilsit | 75,50 | |
| 0406 90 29 | Kashkaval | 75,50 | |
| 0406 90 32 | Feta | 75,50 | |
| 0406 90 35 | Kefalo-Tyri | 75,50 | |
| 0406 90 37 | Finlandia | 75,50 | |
| 0406 90 39 | Jarlsberg | 75,50 | |
| 0406 90 50 | Sūriai iš avių arba buivolių pieno, induose su sūrymu arba burdiukuose iš avių arba ožkų odos | 75,50 | |
| ex 0406 90 63 | Pecorino | 94,10 | |
| 0406 90 69 | Kiti | 94,10 | |
| 0406 90 73 | Provolone | 75,50 | |
| 0406 90 74 | Maasdam | 75,50 | |
| ex 0406 90 75 | Caciocavallo | 75,50 | |
| ex 0406 90 76 | Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø | 75,50 | |
| 0406 90 78 | Gouda | 75,50 | |
| ex 0406 90 79 | Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin | 75,50 | |
| ex 0406 90 81 | Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey | 75,50 | |
| 0406 90 82 | Camembert | 75,50 | |
| 0406 90 84 | Brie | 75,50 | |
| 0406 90 86 | Kiti sūriai, kurių riebumas ne didesnis kaip 40 % masės, o neriebalinės medžiagos vandens masė didesnė kaip 47 %, bet ne didesnė kaip 52 % masės | 75,50 | |
| 0406 90 89 | Kiti sūriai, kurių riebumas ne didesnis kaip 40 % masės, o neriebalinės medžiagos vandens masė didesnė kaip 52 %, bet ne didesnė kaip 62 % masės | 75,50 | |
| 0406 90 92 | Kiti sūriai, kurių riebumas ne didesnis kaip 40 % masės, o neriebalinės medžiagos vandens masė didesnė kaip 62 %, bet ne didesnė kaip 72 % masės | 75,50 | |
| 0406 90 93 | Kiti sūriai, kurių riebumas ne didesnis kaip 40 % masės, o neriebalinės medžiagos vandens masė didesnė kaip 72 % | 92,60 | |
| 0406 90 99 | Kiti sūriai, kurių riebumas didesnis kaip 40 % masės | 106,40 | |

1)

I.A dalis pakeičiama taip:

„I.A

TARIFINĖS KVOTOS, NESUSKIRSTYTOS PAGAL KILMĖS ŠALIS

Kvotos numeris

KN kodas

Aprašymas (2)

Importo muitas

(EUR/100 kg gryno svorio)

Kilmės šalis

Metinė kvota

(tonomis)

Šešių mėnesių kvota

(tonomis)

09.4590

0402 10 19

Nugriebto pieno milteliai

47,50

Visos trečiosios šalys

68 537

34 268,5

09.4599

0405 10 11

0405 10 19

0405 10 30

0405 10 50

0405 10 90

0405 90 10 (1)

0405 90 90 (1)

Sviestas ir kiti pieno riebalai ir aliejai

94,80

Visos trečiosios šalys

11 360

5 680

sviesto ekvivalentu (1)

09.4591

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Picos sūris, kurio sausosios medžiagos riebumas ne mažesnis kaip 38 %, o vandens kiekis ne mažesnis kaip 52 % masės, susmulkintas į ne didesnius kaip 1 g masės gabalėlius, užšaldytas ir tiesiogiai sufasuotas į pakuotes, kurių neto masė ne mažesnė kaip 5 kg

13,00

Visos trečiosios šalys

5 360

2 680

09.4592

ex 0406 30 10

Lydytas Emmentaler

71,90

Visos trečiosios šalys

18 438

9 219

0406 90 13

Emmentaler

85,80

09.4593

ex 0406 30 10

Lydytas Gruyère

71,90

Visos trečiosios šalys

5 413

2 706,5

0406 90 15

Gruyère, Sbrinz

85,80

09.4594

0406 90 01 (3)

Lydyti skirti sūriai

83,50

Visos trečiosios šalys

20 007

10 003,5

09.4595

0406 90 21

Cheddar

21,00

Visos trečiosios šalys

15 005

7 502,5

09.4596

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Švieži (nenokinami arba nekonservuojami) sūriai, įskaitant išrūgų sūrius, ir varškė, išskyrus picos sūrius, kuriems taikoma kvota Nr. 09.4591

92,60

92.60

106,40

Visos trečiosios šalys

19 525

9 762,5

0406 20 00

Trinti arba miltelių pavidalo sūriai

94,10

0406 30 31

Kiti lydyti sūriai,

išskyrus trintus arba miltelių pavidalo sūrius

69,00

0406 30 39

71,90

0406 30 90

102,90

0406 40 10

0406 40 50

0406 40 90

Pelėsiniai sūriai ir kiti sūriai su Penicillium roqueforti pelėsių gijomis

70,40

0406 90 17

Bergkäse ir Appenzell

85,80

0406 90 18

Fromage Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or ir Tête de Moine

75,50

0406 90 23

Edam

75,50

0406 90 25

Tilsit

75,50

0406 90 29

Kashkaval

75,50

0406 90 32

Feta

75,50

0406 90 35

Kefalo-Tyri

75,50

0406 90 37

Finlandia

75,50

0406 90 39

Jarlsberg

75,50

0406 90 50

Sūriai iš avių arba buivolių pieno, induose su sūrymu arba burdiukuose iš avių arba ožkų odos

75,50

ex 0406 90 63

Pecorino

94,10

0406 90 69

Kiti

94,10

0406 90 73

Provolone

75,50

0406 90 74

Maasdam

75,50

ex 0406 90 75

Caciocavallo

75,50

ex 0406 90 76

Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø

75,50

0406 90 78

Gouda

75,50

ex 0406 90 79

Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin

75,50

ex 0406 90 81

Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

75,50

0406 90 82

Camembert

75,50

0406 90 84

Brie

75,50

0406 90 86

Kiti sūriai, kurių riebumas ne didesnis kaip 40 % masės, o neriebalinės medžiagos vandens masė didesnė kaip 47 %, bet ne didesnė kaip 52 % masės

75,50

0406 90 89

Kiti sūriai, kurių riebumas ne didesnis kaip 40 % masės, o neriebalinės medžiagos vandens masė didesnė kaip 52 %, bet ne didesnė kaip 62 % masės

75,50

0406 90 92

Kiti sūriai, kurių riebumas ne didesnis kaip 40 % masės, o neriebalinės medžiagos vandens masė didesnė kaip 62 %, bet ne didesnė kaip 72 % masės

75,50

0406 90 93

Kiti sūriai, kurių riebumas ne didesnis kaip 40 % masės, o neriebalinės medžiagos vandens masė didesnė kaip 72 %

92,60

0406 90 99

Kiti sūriai, kurių riebumas didesnis kaip 40 % masės

106,40

| 2) | I.I dalis pakeičiama taip:

  „I.I


  Tarifinės kvotos pagal Susitarimo su Islandija, patvirtinto Sprendimu 2007/138/EB, II priedą


  Metinė kvota, taikoma nuo liepos 1 d. iki birželio 30 d.

  (Kiekis tonomis)










  Kvotos numeris | KN kodas | Aprašymas (4) | Taikomas muitas | Metinis kiekis | Pusmečio kiekis nuo 2008 1 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4205 | 0405 10 11
  0405 10 19 | Natūralus sviestas | Išimtis | 350 | 175 |
| 09.4206 | ex 0406 10 50 (5) | „Skyr“ | Išimtis | 380 | 190 |

2)

I.I dalis pakeičiama taip:

„I.I

Tarifinės kvotos pagal Susitarimo su Islandija, patvirtinto Sprendimu 2007/138/EB, II priedą

Metinė kvota, taikoma nuo liepos 1 d. iki birželio 30 d.

(Kiekis tonomis)

Kvotos numeris

KN kodas

Aprašymas (4)

Taikomas muitas

Metinis kiekis

Pusmečio kiekis nuo 2008 1 1

09.4205

0405 10 11

0405 10 19

Natūralus sviestas

Išimtis

350

175

09.4206

ex 0406 10 50 (5)

„Skyr“

Išimtis

380

190

---

(1)  1 kg produkto = 1,22 kg sviesto

(2)  Neatsižvelgiant į Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisykles turi būti laikoma, kad produktų aprašymo formuluotė yra tik nurodomojo pobūdžio, nes šiame priede pateiktų lengvatinių susitarimų taikymas nustatomas pagal KN kodus. Kai nurodyti ex KN kodai, lengvatinės tvarkos taikymas nustatomas kartu remiantis KN kodu ir atitinkamu aprašymu.

(3)  Nurodyti sūriai yra laikomi lydytais, jeigu jie perdirbti į produktus, priskiriamus Kombinuotosios nomenklatūros 0406 30 subpozicijai. Taikomi Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 291–300 straipsniai.“

(4)  Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, laikoma, kad produktų aprašymo formuluotė yra tik nurodomojo pobūdžio, o šiame priede pateiktos lengvatinės tvarkos taikymas nustatomas pagal KN kodus. Kai nurodyti ex KN kodai, lengvatinės tvarkos taikymas nustatomas kartu remiantis KN kodu ir atitinkamu aprašymu.

(5)  KN kodas gali būti pakeistas patvirtinus produkto klasifikaciją.“

---

II PRIEDAS

„I.B

LENGVATINĖ IMPORTO TVARKA. TURKIJA

| Kvotos numeris | KN kodas | Aprašymas (1) | Kilmės šalis | Importo muitas
  (EUR/100 kg gryno svorio be tolesnių nuorodų) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0406 90 29 | Kashkaval | Turkija | 67,19 |
| 2 | 0406 90 50 | Sūriai, pagaminti iš avių ar buivolių pieno, induose su sūrymu arba burdiukuose iš avių arba ožkų odos | Turkija | 67,19 |
| 3 | ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Tulum peyniri, pagaminti iš avių ar buivolių pieno, mažesnėse kaip 10 kg atskirose plastikinėse arba kitose pakuotėse | Turkija | 67,19 |

Kvotos numeris

KN kodas

Aprašymas (1)

Kilmės šalis

Importo muitas

(EUR/100 kg gryno svorio be tolesnių nuorodų)

1

0406 90 29

Kashkaval

Turkija

67,19

2

0406 90 50

Sūriai, pagaminti iš avių ar buivolių pieno, induose su sūrymu arba burdiukuose iš avių arba ožkų odos

Turkija

67,19

3

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Tulum peyniri, pagaminti iš avių ar buivolių pieno, mažesnėse kaip 10 kg atskirose plastikinėse arba kitose pakuotėse

Turkija

67,19

---

(1)  Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, laikoma, kad produktų aprašymo formuluotė yra tik nurodomojo pobūdžio, o šiame priede pateiktos lengvatinės sistemos taikymas nustatomas pagal KN kodus. Kai nurodyti ex KN kodai, lengvatinės tvarkos taikymas nustatomas kartu remiantis KN kodu ir atitinkamu aprašymu.“

1

ex

---

III PRIEDAS

„4.

KVOTOS, NUSTATYTOS REMIANTIS EB IR TURKIJOS ASOCIACIJOS TARYBOS SPRENDIMO NR. 1/98 1 PROTOKOLU

| Kvotos numeris | KN kodas | Aprašymas (1) | Kilmės šalis | Metinė kvota, taikoma nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.
  (tonomis) | Importo muitas
  (EUR/100 kg gryno svorio) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0243 | 0406 90 29 | Kashkaval | Turkija | 2 300 | 0 |
| 0406 90 50 | Sūriai iš avių arba buivolių pieno, induose su sūrymu arba burdiukuose iš avių arba ožkų odos |
| ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Tulum Peyniri, pagaminti iš avių ar buivolių pieno, mažesnėse kaip 10 kg atskirose plastikinėse arba kitose pakuotėse |

Kvotos numeris

KN kodas

Aprašymas (1)

Kilmės šalis

Metinė kvota, taikoma nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

(tonomis)

Importo muitas

(EUR/100 kg gryno svorio)

09.0243

0406 90 29

Kashkaval

Turkija

2 300

0

0406 90 50

Sūriai iš avių arba buivolių pieno, induose su sūrymu arba burdiukuose iš avių arba ožkų odos

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Tulum Peyniri, pagaminti iš avių ar buivolių pieno, mažesnėse kaip 10 kg atskirose plastikinėse arba kitose pakuotėse

---

(1)  Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, laikoma, kad produktų aprašymo formuluotė yra tik nurodomojo pobūdžio, o šiame priede pateiktos lengvatinės sistemos taikymas nustatomas pagal KN kodus. Kai nurodyti ex KN kodai, lengvatinės tvarkos taikymas nustatomas kartu remiantis KN kodu ir atitinkamu aprašymu.“

1

ex

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/13

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1336/2014

2014 m. gruodžio 16 d.

kuriuo nustatoma pieno ir pieno produktų sektoriuje taikytina išskirtinė laikinoji priemonė – 2015 m. laikotarpio, kuriuo sviestui ir nugriebto pieno milteliams taikoma valstybės intervencija, paankstinimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 219 straipsnio 1 dalį kartu su jo 228 straipsniu,

kadangi:

| (1) | 2014 m. rugpjūčio 7 d. Rusijos Vyriausybė įvedė tam tikrų produktų, įskaitant pieną ir pieno produktus, importo iš Sąjungos į Rusiją draudimą. Dėl šio draudimo buvo sutrikdytas rinkos veikimas: dėl staiga užsivėrusios svarbios eksporto rinkos smarkiai sumažėjo kainos; |
| --- | --- |

(1)

2014 m. rugpjūčio 7 d. Rusijos Vyriausybė įvedė tam tikrų produktų, įskaitant pieną ir pieno produktus, importo iš Sąjungos į Rusiją draudimą. Dėl šio draudimo buvo sutrikdytas rinkos veikimas: dėl staiga užsivėrusios svarbios eksporto rinkos smarkiai sumažėjo kainos;

| (2) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 12 straipsnio d punkte nustatyta, kad valstybės intervencija sviestui ir nugriebto pieno milteliams taikoma nuo kovo 1 d. iki rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 12 straipsnio d punkte nustatyta, kad valstybės intervencija sviestui ir nugriebto pieno milteliams taikoma nuo kovo 1 d. iki rugsėjo 30 d.;

| (3) | todėl susidariusiomis aplinkybėmis atrodo, kad Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 numatytų įprastų priemonių nepakanka rinkos sutrikdymo problemai išspręsti; |
| --- | --- |

(3)

todėl susidariusiomis aplinkybėmis atrodo, kad Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 numatytų įprastų priemonių nepakanka rinkos sutrikdymo problemai išspręsti;

| (4) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 949/2014 (2) valstybės intervencijos laikotarpis, taikomas sviestui ir nugriebto pieno milteliams, pratęstas iki 2014 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(4)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 949/2014 (2) valstybės intervencijos laikotarpis, taikomas sviestui ir nugriebto pieno milteliams, pratęstas iki 2014 m. gruodžio 31 d.;

| (5) | sviesto ir nugriebto pieno miltelių kainos Sąjungoje toliau mažėja, ir kainų mažėjimo tendencija greičiausiai išliks; |
| --- | --- |

(5)

sviesto ir nugriebto pieno miltelių kainos Sąjungoje toliau mažėja, ir kainų mažėjimo tendencija greičiausiai išliks;

| (6) | siekiant pasirengti padėčiai, kai kainos galbūt toliau mažės ir bus dar labiau trikdomas rinkos veikimas, labai svarbu, kad valstybės intervencija būtų taikoma ir po 2014 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(6)

siekiant pasirengti padėčiai, kai kainos galbūt toliau mažės ir bus dar labiau trikdomas rinkos veikimas, labai svarbu, kad valstybės intervencija būtų taikoma ir po 2014 m. gruodžio 31 d.;

| (7) | todėl tikslinga nustatyti, kad 2015 m. intervencinis sviesto ir nugriebto pieno miltelių supirkimo laikotarpis prasidėtų sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(7)

todėl tikslinga nustatyti, kad 2015 m. intervencinis sviesto ir nugriebto pieno miltelių supirkimo laikotarpis prasidėtų sausio 1 d.;

| (8) | siekiant rinkai padaryti nedelsiant juntamą poveikį ir padėti stabilizuoti kainas, šiame reglamente numatyta laikinoji priemonė turėtų įsigalioti kitą dieną po reglamento paskelbimo, |
| --- | --- |

(8)

siekiant rinkai padaryti nedelsiant juntamą poveikį ir padėti stabilizuoti kainas, šiame reglamente numatyta laikinoji priemonė turėtų įsigalioti kitą dieną po reglamento paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 12 straipsnio d punkto, 2015 m. valstybės intervencija sviestui ir nugriebto pieno milteliams taikoma nuo sausio 1 d. iki rugsėjo 30 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  2014 m. rugsėjo 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 949/2014, kuriuo nustatoma pieno ir pieno produktų sektoriuje taikytina išskirtinė laikinoji priemonė – 2014 m. laikotarpio, kuriuo sviestui ir nugriebto pieno milteliams taikoma valstybės intervencija, pratęsimas (OL L 265, 2014 9 5, p. 21).

2

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/15

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1337/2014

2014 m. gruodžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo reglamentų (ES) Nr. 947/2014 ir (ES) Nr. 948/2014 nuostatos dėl paskutinės sviesto ir nugriebto pieno miltelių privačiojo sandėliavimo pagalbos paraiškų teikimo dienos

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 18 straipsnio 2 dalį, 20 straipsnio c, f, l, m ir n punktus bei 223 straipsnio 3 dalies c punktą,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės ūkio produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos ir grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės (2), ypač į jo 4 straipsnį,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (3), ypač į jo 62 straipsnio 2 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | dėl rinkoje susidariusios itin sudėtingos padėties, kurią visų pirma lėmė Rusijos Vyriausybės nustatytas draudimas importuoti pieno produktus iš Sąjungos į Rusiją, Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) Nr. 947/2014 (4) ir (ES) Nr. 948/2014 (5) buvo leista pradėti privačiai sandėliuoti sviestą ir nugriebto pieno miltelius; |
| --- | --- |

(1)

dėl rinkoje susidariusios itin sudėtingos padėties, kurią visų pirma lėmė Rusijos Vyriausybės nustatytas draudimas importuoti pieno produktus iš Sąjungos į Rusiją, Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) Nr. 947/2014 (4) ir (ES) Nr. 948/2014 (5) buvo leista pradėti privačiai sandėliuoti sviestą ir nugriebto pieno miltelius;

| (2) | tuose reglamentuose numatyta, kad pagalbos paraiškos gali būti teikiamos iki 2014 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

tuose reglamentuose numatyta, kad pagalbos paraiškos gali būti teikiamos iki 2014 m. gruodžio 31 d.;

| (3) | sviesto ir nugriebto pieno miltelių kainos Sąjungoje toliau mažėja, ir kainų mažėjimo tendencija greičiausiai išliks; |
| --- | --- |

(3)

sviesto ir nugriebto pieno miltelių kainos Sąjungoje toliau mažėja, ir kainų mažėjimo tendencija greičiausiai išliks;

| (4) | atsižvelgiant į dabartinę padėtį rinkoje, tikslinga pratęsti privačiojo sandėliavimo pagalbos schemų taikymo sviestui ir nugriebto pieno milteliams laikotarpį; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į dabartinę padėtį rinkoje, tikslinga pratęsti privačiojo sandėliavimo pagalbos schemų taikymo sviestui ir nugriebto pieno milteliams laikotarpį;

| (5) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 947/2014 pakeitimas

Reglamento (ES) Nr. 947/2014 5 straipsnyje data „2014 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2015 m. vasario 28 d.“

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 948/2014 pakeitimas

Reglamento (ES) Nr. 948/2014 5 straipsnyje data „2014 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2015 m. vasario 28 d.“

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 346, 2013 12 20, p. 12.

2

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

3

(4)  2014 m. rugsėjo 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 947/2014, kuriuo leidžiama pradėti privačiai sandėliuoti sviestą ir iš anksto nustatomas pagalbos dydis (OL L 265, 2014 9 5, p. 15).

4

(5)  2014 m. rugsėjo 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 948/2014, kuriuo leidžiama pradėti privačiai sandėliuoti nugriebto pieno miltelius ir iš anksto nustatomas pagalbos dydis (OL L 265, 2014 9 5, p. 18).

5

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/17

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1338/2014

2014 m. gruodžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 439/2011 pratęsiant nuostatos, kuria dėl kilmės statusą turinčių produktų sąvokos bendrojoje lengvatinių muitų tarifų sistemoje apibrėžties leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Žaliojo Kyšulio padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Europos Sąjungą, galiojimą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (1), ypač į jo 247 straipsnį,

atsižvelgdama į 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (2), ypač į jo 89 straipsnio 1 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 815/2008 (3) Žaliajam Kyšuliui buvo leista nukrypti nuo Reglamentu (EEB) Nr. 2454/93 nustatytų kilmės taisyklių. Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 439/2011 (4) Komisija dar kartą leido Žaliajam Kyšuliui nukrypti nuo kilmės taisyklių. Paskutinės nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas baigiasi 2014 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 815/2008 (3) Žaliajam Kyšuliui buvo leista nukrypti nuo Reglamentu (EEB) Nr. 2454/93 nustatytų kilmės taisyklių. Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 439/2011 (4) Komisija dar kartą leido Žaliajam Kyšuliui nukrypti nuo kilmės taisyklių. Paskutinės nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas baigiasi 2014 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | 2014 m. birželio 4 d. raštu Žaliasis Kyšulys pateikė prašymą pratęsti leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimą neribotam laikui nuo 2015 m. sausio 1 d. iki Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos protokolo (bus paskelbtas), kuriuo nustatomos šiuo metu galiojančiame abiejų šalių žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimo pabaigos arba iki kilmės taisyklių pagal būsimą Sąjungos ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominės sąjungos ekonominės partnerystės susitarimą taikymo pradžios, priklausomai nuo to, kas įvyks vėliau. Prašymas susijęs su 2 500 tonų gaminių arba konservų iš skumbrės filė ir 875 tonomis gaminių arba konservų iš paprastojo skumbrinio tuno ar skersadryžio skumbrinio tuno filė; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. birželio 4 d. raštu Žaliasis Kyšulys pateikė prašymą pratęsti leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimą neribotam laikui nuo 2015 m. sausio 1 d. iki Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos protokolo (bus paskelbtas), kuriuo nustatomos šiuo metu galiojančiame abiejų šalių žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimo pabaigos arba iki kilmės taisyklių pagal būsimą Sąjungos ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominės sąjungos ekonominės partnerystės susitarimą taikymo pradžios, priklausomai nuo to, kas įvyks vėliau. Prašymas susijęs su 2 500 tonų gaminių arba konservų iš skumbrės filė ir 875 tonomis gaminių arba konservų iš paprastojo skumbrinio tuno ar skersadryžio skumbrinio tuno filė;

| (3) | nuo 2008 m. Žaliajam Kyšuliui pagal nukrypti leidžiančią nuostatą suteiktos bendros metinės kvotos labai padėjo pagerinti šios šalies žuvų perdirbimo sektoriaus padėtį. Šiomis kvotomis taip pat prisidėta atgaivinant Žaliojo Kyšulio nepramoninės žvejybos laivyną, kuris jam yra gyvybiškai svarbus. Tačiau norint atgaivinti Žaliojo Kyšulio laivyną iki norimo lygio, reikia, kad Žaliojo Kyšulio žuvų perdirbimo pramonės įmonės ir toliau būtų aprūpinamos pakankamu kilmės statusą turinčių žaliavų kiekiu; |
| --- | --- |

(3)

nuo 2008 m. Žaliajam Kyšuliui pagal nukrypti leidžiančią nuostatą suteiktos bendros metinės kvotos labai padėjo pagerinti šios šalies žuvų perdirbimo sektoriaus padėtį. Šiomis kvotomis taip pat prisidėta atgaivinant Žaliojo Kyšulio nepramoninės žvejybos laivyną, kuris jam yra gyvybiškai svarbus. Tačiau norint atgaivinti Žaliojo Kyšulio laivyną iki norimo lygio, reikia, kad Žaliojo Kyšulio žuvų perdirbimo pramonės įmonės ir toliau būtų aprūpinamos pakankamu kilmės statusą turinčių žaliavų kiekiu;

| (4) | prašyme nurodoma, kad, netaikant nukrypti leidžiančios nuostatos, iš esmės sumažėtų Žaliojo Kyšulio žuvų perdirbimo pramonės galimybė toliau eksportuoti produktus į Sąjungą, o tai gali trukdyti plėtotis Žaliojo Kyšulio smulkiosios pelaginės žvejybos laivynui; |
| --- | --- |

(4)

prašyme nurodoma, kad, netaikant nukrypti leidžiančios nuostatos, iš esmės sumažėtų Žaliojo Kyšulio žuvų perdirbimo pramonės galimybė toliau eksportuoti produktus į Sąjungą, o tai gali trukdyti plėtotis Žaliojo Kyšulio smulkiosios pelaginės žvejybos laivynui;

| (5) | reikia numatyti daugiau laiko Žaliojo Kyšulio pastangų atgaivinti vietos žvejybos laivyną rezultatams konsoliduoti; šia nuostata Žaliajam Kyšuliui turėtų būti suteikta pakankamai laiko užtikrinti atitiktį lengvatinės prekių kilmės statuso įgijimo taisyklėms; |
| --- | --- |

(5)

reikia numatyti daugiau laiko Žaliojo Kyšulio pastangų atgaivinti vietos žvejybos laivyną rezultatams konsoliduoti; šia nuostata Žaliajam Kyšuliui turėtų būti suteikta pakankamai laiko užtikrinti atitiktį lengvatinės prekių kilmės statuso įgijimo taisyklėms;

| (6) | atsižvelgiant į laikiną leidžiančios nukrypti nuostatos, susijusios su sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžtimi, pobūdį, neįmanoma leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą neribotai, kaip prašo Žaliasis Kyšulys. Todėl, kad Žaliasis Kyšulys turėtų laiko užtikrinti atitiktį taisyklėms, leidžianti nukrypti nuostata, susijusi su 2 500 tonų gaminių arba konservų iš skumbrės filė ir 875 tonų gaminių arba konservų iš paprastojo skumbrinio tuno ar skersadryžio skumbrinio tuno filė turėtų būti suteikta dvejiems metams; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į laikiną leidžiančios nukrypti nuostatos, susijusios su sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžtimi, pobūdį, neįmanoma leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą neribotai, kaip prašo Žaliasis Kyšulys. Todėl, kad Žaliasis Kyšulys turėtų laiko užtikrinti atitiktį taisyklėms, leidžianti nukrypti nuostata, susijusi su 2 500 tonų gaminių arba konservų iš skumbrės filė ir 875 tonų gaminių arba konservų iš paprastojo skumbrinio tuno ar skersadryžio skumbrinio tuno filė turėtų būti suteikta dvejiems metams;

| (7) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 439/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(7)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 439/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 439/2011 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  1 straipsnyje numatyta leidžianti nukrypti nuostata taikoma iš Žaliojo Kyšulio eksportuojamiems produktams, kuriuos deklaruojama išleisti į laisvą apyvartą Sąjungoje nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d., nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d., nuo 2015 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d. ir nuo 2016 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d. neviršijant priede nurodyto kiekio, jeigu laikomasi Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 74 straipsnyje nustatytų sąlygų.“ |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

1 straipsnyje numatyta leidžianti nukrypti nuostata taikoma iš Žaliojo Kyšulio eksportuojamiems produktams, kuriuos deklaruojama išleisti į laisvą apyvartą Sąjungoje nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d., nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d., nuo 2015 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d. ir nuo 2016 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d. neviršijant priede nurodyto kiekio, jeigu laikomasi Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 74 straipsnyje nustatytų sąlygų.“

| 2) | Priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu. |
| --- | --- |

2)

Priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

1.   Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

1

(2)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

2

(3)  2008 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 815/2008, kuriuo dėl bendrojoje lengvatų sistemoje taikomos produktų kilmės sąvokos apibrėžties leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Žaliojo Kyšulio padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Bendriją (OL L 220, 2008 8 15, p. 11).

3

(4)  2011 m. gegužės 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 439/2011, kuriuo dėl kilmės statusą turinčių produktų sąvokos bendrojoje lengvatinių muitų tarifų sistemoje apibrėžties leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Žaliojo Kyšulio padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Europos Sąjungą (OL L 119, 2011 5 7, p. 1).

4

---

PRIEDAS

| Kvotos Nr. | KN kodas | | Prekių aprašymas | Laikotarpis | Kiekis (neto masė tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1647 | 1604 15 11
  ex 1604 19 97 | | Gaminiai arba konservai iš skumbrės filė (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias) | nuo 2011 1 1 iki 2011 12 31
  nuo 2012 1 1 iki 2012 12 31
  nuo 2013 1 1 iki 2013 12 31
  nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31
  nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31
  nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31 | 2 500
  2 500
  2 500
  2 500
  2 500
  2 500 |
| 09.1648 | ex 1604 19 97 | | Gaminiai arba konservai iš paprastojo skumbrinio tuno ar skersadryžio skumbrinio tuno (Auxis thazard, Auxis rochei) | nuo 2011 1 1 iki 2011 12 31
  nuo 2012 1 1 iki 2012 12 31
  nuo 2013 1 1 iki 2013 12 31
  nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31
  nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31
  nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31 | 875
  875
  875
  875
  875
  875 |

Kvotos Nr.

KN kodas

Prekių aprašymas

Laikotarpis

Kiekis (neto masė tonomis)

09.1647

1604 15 11

ex 1604 19 97

Gaminiai arba konservai iš skumbrės filė (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias)

nuo 2011 1 1 iki 2011 12 31

nuo 2012 1 1 iki 2012 12 31

nuo 2013 1 1 iki 2013 12 31

nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31

nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31

nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31

2 500

2 500

2 500

2 500

2 500

2 500

09.1648

ex 1604 19 97

Gaminiai arba konservai iš paprastojo skumbrinio tuno ar skersadryžio skumbrinio tuno (Auxis thazard, Auxis rochei)

nuo 2011 1 1 iki 2011 12 31

nuo 2012 1 1 iki 2012 12 31

nuo 2013 1 1 iki 2013 12 31

nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31

nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31

nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31

875

875

875

875

875

875

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/20

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1339/2014

2014 m. gruodžio 16 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 55,8 |
| IL | 97,8 |
| MA | 87,7 |
| TN | 139,2 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 98,1 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 142,8 |
| ZZ | 167,2 |
| 0709 93 10 | MA | 80,9 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 47,2 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,3 |
| 0805 20 10 | MA | 64,8 |
| ZZ | 64,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 95,0 |
| MA | 75,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 82,4 |
| 0805 50 10 | TR | 77,1 |
| ZZ | 77,1 |
| 0808 10 80 | BR | 53,5 |
| CL | 80,2 |
| NZ | 90,6 |
| US | 94,0 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 92,4 |
| 0808 30 90 | CN | 98,5 |
| TR | 174,9 |
| US | 173,2 |
| ZZ | 148,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

55,8

IL

97,8

MA

87,7

TN

139,2

TR

110,2

ZZ

98,1

0707 00 05

EG

191,6

TR

142,8

ZZ

167,2

0709 93 10

MA

80,9

TR

134,6

ZZ

107,8

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,9

ZA

47,2

ZW

33,9

ZZ

46,3

0805 20 10

MA

64,8

ZZ

64,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

95,0

MA

75,3

TR

76,8

ZZ

82,4

0805 50 10

TR

77,1

ZZ

77,1

0808 10 80

BR

53,5

CL

80,2

NZ

90,6

US

94,0

ZA

143,5

ZZ

92,4

0808 30 90

CN

98,5

TR

174,9

US

173,2

ZZ

148,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

DIREKTYVOS

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/22

---

KOMISIJOS DELEGUOTOJI DIREKTYVA 2014/109/ES

2014 m. spalio 10 d.

kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/40/ES II priedas nustatant vaizdinių įspėjimų, skirtų naudoti ant tabako gaminių, sąrašą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/40/ES dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo ir kuria panaikinama Direktyva 2001/37/EB (1), visų pirma jos 10 straipsnio 3 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2014/40/ES 10 straipsnyje nustatyta, kad ant kiekvieno vienetinio rūkomojo tabako gaminių pakelio ir ant bet kokios išorinės pakuotės pateikiami kombinuoti įspėjimai apie galimą žalą sveikatai, jei jiems netaikoma išimtis pagal 11 straipsnį. Kombinuotuose įspėjimuose apie grėsmę sveikatai turėtų būti, inter alia, vienas iš tos direktyvos I priede išvardytų tekstinių įspėjimų ir atitinkama spalvota nuotrauka iš II priede pateikto vaizdinių įspėjimų pavyzdžių sąrašo; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2014/40/ES 10 straipsnyje nustatyta, kad ant kiekvieno vienetinio rūkomojo tabako gaminių pakelio ir ant bet kokios išorinės pakuotės pateikiami kombinuoti įspėjimai apie galimą žalą sveikatai, jei jiems netaikoma išimtis pagal 11 straipsnį. Kombinuotuose įspėjimuose apie grėsmę sveikatai turėtų būti, inter alia, vienas iš tos direktyvos I priede išvardytų tekstinių įspėjimų ir atitinkama spalvota nuotrauka iš II priede pateikto vaizdinių įspėjimų pavyzdžių sąrašo;

| (2) | Direktyva 2014/40/ES Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad būtų sukurtas ir pritaikytas II priede nurodytas vaizdinių įspėjimų pavyzdžių sąrašas, atsižvelgiant į mokslo ir rinkos pokyčius; |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 2014/40/ES Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad būtų sukurtas ir pritaikytas II priede nurodytas vaizdinių įspėjimų pavyzdžių sąrašas, atsižvelgiant į mokslo ir rinkos pokyčius;

| (3) | todėl Direktyvos 2014/40/ES II priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Direktyvos 2014/40/ES II priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2014/40/ES II priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo 2016 m. gegužės 20 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2016 m. gegužės 20 d.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 127, 2014 4 29, p. 1.

1

---

PRIEDAS

„II PRIEDAS

Kombinuotų įspėjimų apie galimą žalą sveikatai vaizdinių įspėjimų sąrašas

(minimas 10 straipsnio 1 dalyje)

1 grupė

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

2 grupė

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

3 grupė

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | “ |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

SPRENDIMAI

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/28

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2014 m. gruodžio 4 d.

dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Latvijoje pradžios

(2014/911/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 25 straipsnį,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR įgyvendinimo (2), ypač į jo 20 straipsnį ir priedo 4 skyrių,

kadangi:

| (1) | pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami; |
| --- | --- |

(1)

pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;

| (2) | todėl taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas; |
| --- | --- |

(2)

todėl taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas;

| (3) | Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais; |
| --- | --- |

(3)

Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais;

| (4) | vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkamos Tarybos darbo grupės parengtas klausimynas yra susijęs su kiekvienu automatinio keitimosi duomenimis atveju ir kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus; |
| --- | --- |

(4)

vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkamos Tarybos darbo grupės parengtas klausimynas yra susijęs su kiekvienu automatinio keitimosi duomenimis atveju ir kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus;

| (5) | Latvija atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie keitimąsi daktiloskopiniais duomenimis klausimus; |
| --- | --- |

(5)

Latvija atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie keitimąsi daktiloskopiniais duomenimis klausimus;

| (6) | Latvija sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Austrija; |
| --- | --- |

(6)

Latvija sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Austrija;

| (7) | Latvijoje buvo surengtas vertinimo vizitas, o Austrijos vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą ir pateikė ją atitinkamai Tarybos darbo grupei; |
| --- | --- |

(7)

Latvijoje buvo surengtas vertinimo vizitas, o Austrijos vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą ir pateikė ją atitinkamai Tarybos darbo grupei;

| (8) | Tarybai buvo pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir keitimosi daktiloskopiniais duomenimis sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai, |
| --- | --- |

(8)

Tarybai buvo pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir keitimosi daktiloskopiniais duomenimis sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Automatinės daktiloskopinių duomenų paieškos srityje Latvija visiškai įgyvendino bendrąsias Sprendimo 2008/615/TVR 6 skyriaus nuostatas dėl duomenų apsaugos ir nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos turi teisę gauti bei teikti asmens duomenis pagal to sprendimo 9 straipsnį.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 4 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. ORLANDO

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

1

(2)  OL L 210, 2008 8 6, p. 12.

2

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/30

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2014/912/BUSP

2014 m. gruodžio 15 d.

kuriuo remiama fizinio saugumo ir atsargų valdymo (FSAV) veikla, kad būtų sumažintas neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) bei jų šaudmenimis pavojus Sahelio regione

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2005 m. gruodžio 15 ir 16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją. Toje strategijoje Europos Vadovų Taryba pripažįsta, kad dėl šaulių ir lengvųjų ginklų (toliau – ŠLG) ir jų šaudmenų atsargų gausos tokius ginklus lengvai gali įsigyti civiliai gyventojai, nusikaltėliai, teroristai bei kovotojai, ir pabrėžiama, kad reikia imtis prevencinių veiksmų kovojant su neteisėta įprastinių ginklų pasiūla bei jų paklausa. Be to, joje Afrika išskiriama kaip žemynas, patiriantis didžiausią vidaus konfliktų, kuriuos aštrina ŠLG antplūdis, poveikį; |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gruodžio 15 ir 16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją. Toje strategijoje Europos Vadovų Taryba pripažįsta, kad dėl šaulių ir lengvųjų ginklų (toliau – ŠLG) ir jų šaudmenų atsargų gausos tokius ginklus lengvai gali įsigyti civiliai gyventojai, nusikaltėliai, teroristai bei kovotojai, ir pabrėžiama, kad reikia imtis prevencinių veiksmų kovojant su neteisėta įprastinių ginklų pasiūla bei jų paklausa. Be to, joje Afrika išskiriama kaip žemynas, patiriantis didžiausią vidaus konfliktų, kuriuos aštrina ŠLG antplūdis, poveikį;

| (2) | 2011 m. kovo 21 d. Taryba patvirtino Europos Sąjungos strategiją saugumo ir vystymosi Sahelio regione srityje, kurioje nustatyta integruota Sąjungos veiklos Sahelio regione sistema. Pagal vieną iš keturių strategijoje nurodytų veiksmų krypčių siekiama stiprinti saugumo, teisėsaugos ir teisinės valstybės principo užtikrinimo sektorių pajėgumus šiame regione, kad būtų veiksmingiau ir labiau specializuotai kovojama su grėsmėmis ir sprendžiamas terorizmo bei organizuoto nusikalstamumo klausimas, pritaikant gero valdymo priemones; |
| --- | --- |

(2)

2011 m. kovo 21 d. Taryba patvirtino Europos Sąjungos strategiją saugumo ir vystymosi Sahelio regione srityje, kurioje nustatyta integruota Sąjungos veiklos Sahelio regione sistema. Pagal vieną iš keturių strategijoje nurodytų veiksmų krypčių siekiama stiprinti saugumo, teisėsaugos ir teisinės valstybės principo užtikrinimo sektorių pajėgumus šiame regione, kad būtų veiksmingiau ir labiau specializuotai kovojama su grėsmėmis ir sprendžiamas terorizmo bei organizuoto nusikalstamumo klausimas, pritaikant gero valdymo priemones;

| (3) | 2006 m. birželio 14 d. Abudžoje (Nigerija) Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (toliau – VAVEB) valstybės narės priėmė VAVEB Konvenciją dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, jų šaudmenų ir kitų susijusių medžiagų, kuri įsigaliojo 2009 m. rugsėjo 29 d.2010 m. balandžio 30 d. Kinšasoje (Kongo Demokratinė Respublika) Centrinės Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (toliau – CAVEB) valstybės narės ir Ruandos Respublika priėmė Centrinės Afrikos konvenciją dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, jų šaudmenų, dalių ir komponentų, kurie gali būti naudojami jiems gaminti, taisyti ar surinkti. Abiejose konvencijose jas pasirašiusios valstybės įsipareigojo, inter alia, imtis reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas jų nacionalinių ŠLG atsargų veiksmingas valdymas, saugojimas ir saugumas, laikantis tinkamų standartų ir procedūrų; |
| --- | --- |

(3)

2006 m. birželio 14 d. Abudžoje (Nigerija) Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (toliau – VAVEB) valstybės narės priėmė VAVEB Konvenciją dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, jų šaudmenų ir kitų susijusių medžiagų, kuri įsigaliojo 2009 m. rugsėjo 29 d.2010 m. balandžio 30 d. Kinšasoje (Kongo Demokratinė Respublika) Centrinės Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (toliau – CAVEB) valstybės narės ir Ruandos Respublika priėmė Centrinės Afrikos konvenciją dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, jų šaudmenų, dalių ir komponentų, kurie gali būti naudojami jiems gaminti, taisyti ar surinkti. Abiejose konvencijose jas pasirašiusios valstybės įsipareigojo, inter alia, imtis reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas jų nacionalinių ŠLG atsargų veiksmingas valdymas, saugojimas ir saugumas, laikantis tinkamų standartų ir procedūrų;

| (4) | Burkina Fasas, Malis ir Nigerija, taip pat 23 valstybė narė ratifikavo Sutartį dėl prekybos ginklais, o Čadas, Mauritanija ir Nigeris ją pasirašė. Sutarties dėl prekybos ginklais 16 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad įgyvendindama Sutartį, kiekviena Sutarties Šalis gali kreiptis pagalbos, įskaitant teisinę pagalbą ar pagalbą teisėkūros, institucinių gebėjimų stiprinimo srityje, taip pat techninę, materialinę ar finansinę pagalbą. Tokia pagalba gali apimti atsargų valdymo, nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos programų, pavyzdinių teisės aktų ir veiksmingos įgyvendinimo praktikos sritis. Kiekviena Sutarties Šalis, gavusi prašymą, teiks tokią pagalbą, jei tą gali daryti; |
| --- | --- |

(4)

Burkina Fasas, Malis ir Nigerija, taip pat 23 valstybė narė ratifikavo Sutartį dėl prekybos ginklais, o Čadas, Mauritanija ir Nigeris ją pasirašė. Sutarties dėl prekybos ginklais 16 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad įgyvendindama Sutartį, kiekviena Sutarties Šalis gali kreiptis pagalbos, įskaitant teisinę pagalbą ar pagalbą teisėkūros, institucinių gebėjimų stiprinimo srityje, taip pat techninę, materialinę ar finansinę pagalbą. Tokia pagalba gali apimti atsargų valdymo, nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos programų, pavyzdinių teisės aktų ir veiksmingos įgyvendinimo praktikos sritis. Kiekviena Sutarties Šalis, gavusi prašymą, teiks tokią pagalbą, jei tą gali daryti;

| (5) | Burkina Fasas, Malis, Mauritanija ir Nigerija yra Protokolo prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais, papildančio Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (toliau – Protokolas dėl šaunamųjų ginklų) Šalys; |
| --- | --- |

(5)

Burkina Fasas, Malis, Mauritanija ir Nigerija yra Protokolo prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais, papildančio Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (toliau – Protokolas dėl šaunamųjų ginklų) Šalys;

| (6) | visos JT valstybės narės yra įsipareigojusios veiksmingai įgyvendinti JT veiksmų programą dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo (toliau – JT veiksmų programa), taip pat Tarptautinį dokumentą, įgalinantį valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus; |
| --- | --- |

(6)

visos JT valstybės narės yra įsipareigojusios veiksmingai įgyvendinti JT veiksmų programą dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo (toliau – JT veiksmų programa), taip pat Tarptautinį dokumentą, įgalinantį valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus;

| (7) | penktajame kas dvejus metus vykstančiame valstybių susitikime JT veiksmų programos įgyvendinimui apsvarstyti (2014 m. birželio 16–20 d., Niujorkas) visos JT valstybės narės pakartojo, kad itin svarbu užtikrinti tinkamą ŠLG atsargų valdymą, visų pirma vykstant konfliktams ir po konfliktų, siekiant užkirsti kelią nelaimėms ir sumažinti neteisėto nukreipimo į neteisėtą prekybą, taip pat nelegalioms ginkluotoms grupuotėms, teroristams ir kitiems leidimo neturintiems gavėjams pavojų. JT valstybės narės paragino stiprinti tarptautinį ir regioninį bendradarbiavimą ir paramą atsargų valdymo ir fizinio saugumo klausimais ir įsipareigojo, kai įmanoma, pasinaudoti technologijų pažanga atsargų valdymui, įskaitant fizinio saugumo priemones, sustiprinti; |
| --- | --- |

(7)

penktajame kas dvejus metus vykstančiame valstybių susitikime JT veiksmų programos įgyvendinimui apsvarstyti (2014 m. birželio 16–20 d., Niujorkas) visos JT valstybės narės pakartojo, kad itin svarbu užtikrinti tinkamą ŠLG atsargų valdymą, visų pirma vykstant konfliktams ir po konfliktų, siekiant užkirsti kelią nelaimėms ir sumažinti neteisėto nukreipimo į neteisėtą prekybą, taip pat nelegalioms ginkluotoms grupuotėms, teroristams ir kitiems leidimo neturintiems gavėjams pavojų. JT valstybės narės paragino stiprinti tarptautinį ir regioninį bendradarbiavimą ir paramą atsargų valdymo ir fizinio saugumo klausimais ir įsipareigojo, kai įmanoma, pasinaudoti technologijų pažanga atsargų valdymui, įskaitant fizinio saugumo priemones, sustiprinti;

| (8) | 2011 m. vasario mėn. Libijoje įvykęs liaudies sukilimas bei po jo vykęs ginkluotas konfliktas ir 2012 m. Malį ištikusios politinės ir saugumo krizės parodė, kaip nevalstybiniai subjektai, įskaitant teroristus, gali pasinaudoti netinkamai apsaugotomis ir valdomomis valstybei nuosavybės teise priklausančiomis atsargomis ir ŠLG bei šaudmenis neteisėtai nukreipti taip, kad būtų pakenkta taikai ir saugumui. Kadangi Sahelio regione, įskaitant šiaurės Nigeriją, suintensyvėjo nevalstybinių subjektų veikla, šiuo metu pirmiausia reikia didinti ginklų ir šaudmenų saugumą Sahelio valstybėse; |
| --- | --- |

(8)

2011 m. vasario mėn. Libijoje įvykęs liaudies sukilimas bei po jo vykęs ginkluotas konfliktas ir 2012 m. Malį ištikusios politinės ir saugumo krizės parodė, kaip nevalstybiniai subjektai, įskaitant teroristus, gali pasinaudoti netinkamai apsaugotomis ir valdomomis valstybei nuosavybės teise priklausančiomis atsargomis ir ŠLG bei šaudmenis neteisėtai nukreipti taip, kad būtų pakenkta taikai ir saugumui. Kadangi Sahelio regione, įskaitant šiaurės Nigeriją, suintensyvėjo nevalstybinių subjektų veikla, šiuo metu pirmiausia reikia didinti ginklų ir šaudmenų saugumą Sahelio valstybėse;

| (9) | laikydamasis JT Generalinės Asamblėjos jam suteiktų įgaliojimų (Rezoliucija 40/151 G, 1985 m. gruodžio 16 d.), Jungtinių Tautų regioninis taikos ir nusiginklavimo Afrikoje centras (toliau – UNREC), kuris yra Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų biuro (toliau – JT NRB) dalis, jau ilgą laiką teikia paramą Sahelio valstybėms ir pilietinei visuomenei, joms įgyvendinant tarptautines ir regionines priemones ŠLG kontrolės srityje; |
| --- | --- |

(9)

laikydamasis JT Generalinės Asamblėjos jam suteiktų įgaliojimų (Rezoliucija 40/151 G, 1985 m. gruodžio 16 d.), Jungtinių Tautų regioninis taikos ir nusiginklavimo Afrikoje centras (toliau – UNREC), kuris yra Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų biuro (toliau – JT NRB) dalis, jau ilgą laiką teikia paramą Sahelio valstybėms ir pilietinei visuomenei, joms įgyvendinant tarptautines ir regionines priemones ŠLG kontrolės srityje;

| (10) | vadovaudamasi JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis 2100 (2013) ir 2164 (2014), nuo 2013 m. Jungtinių Tautų daugialypė integruota stabilizavimo misija Malyje (toliau – MINUSMA) per Jungtinių Tautų kovos su minomis tarnybą (toliau – UNMAS) padeda Malio valdžios institucijoms kovos su minomis veiksmų ir ginklų bei šaudmenų valdymo srityse; |
| --- | --- |

(10)

vadovaudamasi JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis 2100 (2013) ir 2164 (2014), nuo 2013 m. Jungtinių Tautų daugialypė integruota stabilizavimo misija Malyje (toliau – MINUSMA) per Jungtinių Tautų kovos su minomis tarnybą (toliau – UNMAS) padeda Malio valdžios institucijoms kovos su minomis veiksmų ir ginklų bei šaudmenų valdymo srityse;

| (11) | neseniai nevyriausybinė organizacija „Mine Advisory Group“ (Patariamoji minų klausimų grupė, toliau – MAG) pradėjo įgyvendinti regioninį projektą, kuriuo sprendžiami neatidėliotini įprastinių ginklų ir šaudmenų saugumo ir valdymo klausimai tikslinėse šalyse Sahelio-Magribo regione; |
| --- | --- |

(11)

neseniai nevyriausybinė organizacija „Mine Advisory Group“ (Patariamoji minų klausimų grupė, toliau – MAG) pradėjo įgyvendinti regioninį projektą, kuriuo sprendžiami neatidėliotini įprastinių ginklų ir šaudmenų saugumo ir valdymo klausimai tikslinėse šalyse Sahelio-Magribo regione;

| (12) | pagal Tarybos sprendimą 2011/428/BUSP (1) Sąjunga, inter alia, finansavo ženklinimo įrangos tiekimą teisėsaugos agentūroms keliose Vakarų Afrikos valstybėse, taip pat mokymą Tarptautinio sekimo dokumento ir Tarptautinių techninių gairių dėl šaudmenų srityje; |
| --- | --- |

(12)

pagal Tarybos sprendimą 2011/428/BUSP (1) Sąjunga, inter alia, finansavo ženklinimo įrangos tiekimą teisėsaugos agentūroms keliose Vakarų Afrikos valstybėse, taip pat mokymą Tarptautinio sekimo dokumento ir Tarptautinių techninių gairių dėl šaudmenų srityje;

| (13) | pagal Tarybos sprendimą 2013/320/BUSP (2) Sąjunga remia priemones, kuriomis siekiama užtikrinti Libijos ginklų arsenalų patikimą fizinį saugumą ir atsargų valdymą (toliau – FSAV), siekiant sumažinti riziką, kurią neteisėtas ŠLG ir šaudmenų platinimas kelia Libijos ir jos kaimyninių šalių, įskaitant šalis Sahelio regione, saugumui; |
| --- | --- |

(13)

pagal Tarybos sprendimą 2013/320/BUSP (2) Sąjunga remia priemones, kuriomis siekiama užtikrinti Libijos ginklų arsenalų patikimą fizinį saugumą ir atsargų valdymą (toliau – FSAV), siekiant sumažinti riziką, kurią neteisėtas ŠLG ir šaudmenų platinimas kelia Libijos ir jos kaimyninių šalių, įskaitant šalis Sahelio regione, saugumui;

| (14) | pagal Tarybos sprendimą 2013/698/BUSP (3) Sąjunga remia visuotinio ataskaitų dėl neteisėtų ŠLG bei kitų įprastinių ginklų ir šaudmenų teikimo mechanizmo („iTrace“) sukūrimą, visų pirma remiantis ŠLG ir šaudmenų, kurie platinami nuo konfliktų nukentėjusiose teritorijose, be kita ko, Afrikoje, tyrimais vietoje; |
| --- | --- |

(14)

pagal Tarybos sprendimą 2013/698/BUSP (3) Sąjunga remia visuotinio ataskaitų dėl neteisėtų ŠLG bei kitų įprastinių ginklų ir šaudmenų teikimo mechanizmo („iTrace“) sukūrimą, visų pirma remiantis ŠLG ir šaudmenų, kurie platinami nuo konfliktų nukentėjusiose teritorijose, be kita ko, Afrikoje, tyrimais vietoje;

| (15) | įgyvendindama savo bendrą saugumo ir gynybos politiką Sąjunga pradėjo vykdyti tris veiksmus Sahelio regione: pirma, misiją EUCAP Sahel Niger, kuri pradėta 2012 m. rugpjūčio 8 d., siekiant remti kovą su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu Nigeryje; antra, Europos Sąjungos mokymo misiją Malyje, kuri pradėta 2013 m. vasario 18 d., siekiant teikiamu mokymu ir patarimais prisidėti prie Malio ginkluotojų pajėgų restruktūrizavimo ir reorganizavimo; ir trečia, misiją EUCAP Sahel Mali, kuri pradėta 2014 m. balandžio 15 d., siekiant teikti strategines konsultacijas ir mokymą Malio vidaus saugumo pajėgoms; |
| --- | --- |

(15)

įgyvendindama savo bendrą saugumo ir gynybos politiką Sąjunga pradėjo vykdyti tris veiksmus Sahelio regione: pirma, misiją EUCAP Sahel Niger, kuri pradėta 2012 m. rugpjūčio 8 d., siekiant remti kovą su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu Nigeryje; antra, Europos Sąjungos mokymo misiją Malyje, kuri pradėta 2013 m. vasario 18 d., siekiant teikiamu mokymu ir patarimais prisidėti prie Malio ginkluotojų pajėgų restruktūrizavimo ir reorganizavimo; ir trečia, misiją EUCAP Sahel Mali, kuri pradėta 2014 m. balandžio 15 d., siekiant teikti strategines konsultacijas ir mokymą Malio vidaus saugumo pajėgoms;

| (16) | nuo 2011 m. pagal Priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, Sąjunga remia JT Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro pastangas propaguoti Protokolo dėl šaunamųjų ginklų ratifikavimą ir įgyvendinimą, visų pirma Vakarų Afrikoje. Nuo 2010 m. pagal tą priemonę Sąjunga teikia finansinę paramą Nairobyje įsikūrusiam Regioniniam šaulių ginklų centrui (toliau – RECSA) Didžiųjų Ežerų regione, Somalio pusiasalyje ir kaimyninėse valstybėse, |
| --- | --- |

(16)

nuo 2011 m. pagal Priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, Sąjunga remia JT Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro pastangas propaguoti Protokolo dėl šaunamųjų ginklų ratifikavimą ir įgyvendinimą, visų pirma Vakarų Afrikoje. Nuo 2010 m. pagal tą priemonę Sąjunga teikia finansinę paramą Nairobyje įsikūrusiam Regioniniam šaulių ginklų centrui (toliau – RECSA) Didžiųjų Ežerų regione, Somalio pusiasalyje ir kaimyninėse valstybėse,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Sąjunga prisideda prie saugumo ir stabilumo Sahelio regione padėdama šio regiono valstybėms užkirsti kelią vyriausybei priklausančių ŠLG bei šaudmenų neteisėtam nukreipimui ir neteisėtai prekybai jais gerinant jų fizinį saugumą ir atsargų valdymą (toliau – FSAV).

2.   Veikla, kurią Sąjunga ketina remti, siekiama šių konkrečių tikslų:

| a) | gauti reikiamą politinį pritarimą FSAV procedūrų stiprinimui ir propaguoti regioninį bendradarbiavimą bei dalijimąsi žiniomis; |
| --- | --- |

a)

gauti reikiamą politinį pritarimą FSAV procedūrų stiprinimui ir propaguoti regioninį bendradarbiavimą bei dalijimąsi žiniomis;

| b) | remti tikslines šalis joms rengiant modernius teisės aktus, administracines procedūras ir praktines standartines veiklos procedūras (toliau – SVP) kaip sustiprinto FSAV pagrindą, laikantis tarptautinių geriausios praktikos standartų; |
| --- | --- |

b)

remti tikslines šalis joms rengiant modernius teisės aktus, administracines procedūras ir praktines standartines veiklos procedūras (toliau – SVP) kaip sustiprinto FSAV pagrindą, laikantis tarptautinių geriausios praktikos standartų;

| c) | tiesiogiai remti atsargų valdymo ir saugumo srities veiklos įgyvendinimą, be kita ko, rekonstruojant saugyklas, sunaikinant perteklinius, nebenaudojamus ar neteisėtus ŠLG ir išbandant naujas technologijas. |
| --- | --- |

c)

tiesiogiai remti atsargų valdymo ir saugumo srities veiklos įgyvendinimą, be kita ko, rekonstruojant saugyklas, sunaikinant perteklinius, nebenaudojamus ar neteisėtus ŠLG ir išbandant naujas technologijas.

Išsamus šios veiklos aprašymas pateiktas priede.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą yra atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytos veiklos techninį įgyvendinimą vykdo JT NRB per UNREC. JT NRB šias užduotis atlieka vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis su JT NRB sudaro reikiamus susitarimus.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytos veiklos įgyvendinimui skiriama orientacinė finansavimo suma yra 3 561 257,06 EUR. Bendra biudžeto sąmata visam projektui yra 4 129 393,06 EUR; ši suma suteikiama pasitelkiant bendrą finansavimą.

2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų Sąjungos procedūrų ir taisyklių.

3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodyto dydžio Sąjungos įnašas būtų tinkamai įgyvendinamas. Šiuo tikslu ji sudaro finansavimo susitarimą su JT NRB. Susitarime nustatoma, kad JT NRB turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.

4.   Po 2014 m. gruodžio 15 d. Komisija stengiasi kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą. Per dvi savaites nuo pasirašymo Komisija praneša Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui apie sunkumus to proceso metu ir finansavimo susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis teikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitas, grindžiamas JT NRB reguliariai rengiamomis ataskaitomis. Šios ataskaitos yra Tarybos atliekamo vertinimo pagrindas.

2.   Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnio 2 dalyje nurodytos veiklos įgyvendinimo finansinius aspektus.

5 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 42 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto atitinkamo finansavimo susitarimo sudarymo, arba praėjus šešiems mėnesiams nuo jo priėmimo, jei per šį laikotarpį nebus sudarytas finansavimo susitarimas.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

F. MOGHERINI

---

(1)  2011 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimas 2011/428/BUSP, kuriuo remiama Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų biuro veikla siekiant įgyvendinti Jungtinių Tautų veiksmų programą dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo (OL L 188, 2011 7 19, p. 37).

1

(2)  2013 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas 2013/320/BUSP, kuriuo remiama fizinio saugumo ir atsargų valdymo veikla, kad būtų sumažintas neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) bei jų šaudmenimis pavojus Libijoje ir regione (OL L 173, 2013 6 26, p. 54).

2

(3)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/698/BUSP, kuriuo remiamas visuotinis ataskaitų dėl neteisėtų šaulių ir lengvųjų ginklų bei kitų neteisėtų įprastinių ginklų ir šaudmenų teikimo mechanizmas siekiant sumažinti neteisėtos prekybos jais riziką (OL L 320, 2013 11 30, p. 34).

3

---

PRIEDAS

Fizinio saugumo ir atsargų valdymo (toliau – FSAV) veikla, kad būtų sumažintas neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais (toliau – ŠLG) bei jų šaudmenimis pavojus Sahelio regione

1.   Bendra informacija ir pagal BUSP teikiamos paramos loginis pagrindimas

1.1.   Bendra informacija

Yra pripažinta, kad veiksmingo FSAV laikantis tarptautinių standartų trūkumas esamuose įprastinių ginklų ir šaudmenų sandėliuose Sahelyje kelia rimtą pavojų taikai ir saugumui regione ir už jo ribų. Visai neseniai Libijoje ir Malyje ginkluoti nevalstybiniai subjektai, įskaitant teroristines grupuotes, pagrobė vyriausybei priklausančių atsargų. Esama konkretaus pavojaus, kad panaši situacija gali pasikartoti Burkina Fase, Čade, Mauritanijoje, Nigeryje ir Nigerijoje, kadangi ginkluotos grupuotės ir teroristinės grupuotės veikia nepaisydamos valstybių sienų ir yra susijusios su neteisėta prekyba ŠLG. Dėl nepakankamo ginklų ir šaudmenų FSAV didėja neteisėto nukreipimo – be kita ko, vykdant vagystes ir užpuolimus – į neteisėtą rinką, taip pat nenumatytų sprogimų šaudmenų vietose pavojus. Dėl to gali būti sukauptas stabilumui pavojų keliantis kiekis ŠLG ir vykdoma neteisėta prekyba jais, ir tai gali turėti įtakos nacionalinei, regioninei ir tarptautinei taikai ir saugumui.

Ši grėsmė taip pat yra pripažinta Jungtinių Tautų Saheliui skirtoje integruotoje strategijoje, kurioje laikomasi nuomonės, kad būtina mažinti ŠLG neteisėto nukreipimo nevalstybiniams subjektams pavojų, didinant esamų atsargų saugumą ir prireikus jas perkeliant, taip pat sunaikinant perteklinius ar neteisėtus ŠLG ir šaudmenis. Tai galima padaryti veiksmingai įgyvendinant JT neteisėtos prekybos ŠLG prevencijos veiksmų programą ir Tarptautinį sekimo dokumentą taikant Tarptautinius šaulių ginklų kontrolės standartus (toliau – ISACS), taip pat Tarptautines technines gaires dėl šaudmenų (toliau – IATG), parengtas Jungtinių Tautų sistemoje.

1.2.   Loginis pagrindimas

Jungtinių Tautų regioninis taikos ir nusiginklavimo Afrikoje centras (toliau – UNREC), laikydamasis jam JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija 40/151 G suteiktų įgaliojimų, kaip Jungtinių Tautų Nusiginklavimo reikalų biuro (toliau – JT NRB) regioninė atstovybė Afrikoje, turi unikalią galimybę padėti ir stiprinti Sahelio valstybių gebėjimus ir pajėgumus veiksmingai taikyti šiuos standartus ir pasinaudoti geriausios praktikos pavyzdžiais ir taip kontroliuoti savo ŠLG bei šaudmenų atsargas, siekiant užkirsti kelią ŠLG kaupimo ir neteisėtos prekybos jais destabilizuojamajam poveikiui subregione ir už jo ribų.

UNREC siūlo įgyvendinti projektą bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų kovos su minomis tarnyba (toliau – UNMAS) ir nevyriausybine organizacija „Mines Advisory Group“ (Patariamoji minų klausimų grupė, toliau – MAG), veiklą koordinuojant su tokiomis atitinkamomis regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis kaip VAVEB ir CAVEB, taip pat su nevyriausybinėmis organizacijomis. UNMAS vykdo veiklą, kuria remiama Jungtinių Tautų daugialypė integruota stabilizavimo misija Malyje (toliau – MINUSMA), kaip vieną iš savo veiklos pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2100 (2013) sudėtinių komponentų, ir kartu su JT Maliui skirta grupe. MAG šiuo metu vykdo regioninį projektą, kuriuo sprendžiami įprastinių ginklų ir šaudmenų saugumo ir valdymo klausimai tikslinėse šalyse Sahelio-Magribo regione. Šios veiklos išvadomis bus naudojamasi planuojant ir įgyvendinant projektą. Sinergija sudarys galimybę užtikrinti didesnį bendrą poveikį. Be to, projektui bus naudingos JT NRB vidaus ekspertinės žinios JT būstinėje ir regione, taip pat kita patirtis, įgyta JT sistemoje.

Ši veikla bus grindžiama projektais, kuriuos UNREC ir kiti dvišaliai partneriai, JT agentūros, subregioninės organizacijos ir nevyriausybinės organizacijos jau įgyvendina regione, juos papildys ir remsis sinergija su jais; tai yra, be kita ko, šie projektai: projektas, kuriuo remiamas Malio nacionalinės ŠLG klausimų komisijos veiklos atnaujinimas ir rengiamas nacionalinis ŠLG veiksmų planas; Sprendimas 2011/428/BUSP, pagal kurį, inter alia, ženklinimo technika suteikiama Burkina Fasui ir Nigeriui; vykdomas projektas „Kova su neteisėtu šaunamųjų ginklų kaupimu ir prekyba jais Afrikoje“, kurį finansuoja Europos Komisija pagal Priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, ir pirmuoju projekto etapu (2010–2013 m.), inter alia, buvo imtasi ženklinimo veiklos ir suteikta elektroninė ženklinimo technika ir kartu įdiegta pritaikyta programinė įranga, skirta apskaitai Rytų Afrikos šalyse, o dabartiniu etapu (2013–2016 m.) numatyta panaši veikla kitose šalyse (preliminariai: Burundyje, Kamerūne, Čade, Dramblio Kaulo Krante, Pusiaujo Gvinėjoje, Gabone, Ganoje, Liberijoje, Malyje, Ruandoje, Somalyje, Pietų Sudane, Toge, Ugandoje); tarpregioninis projektas, kurį įgyvendina JT Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras, inter alia, Vakarų Afrikoje (t. y. Benine, Burkina Fase, Gambijoje, Ganoje, Malyje, Mauritanijoje, Senegale, Toge), kuris taip pat yra finansuojamas pagal Sąjungos priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, ir kuriuo siekiama skatinti ratifikuoti ir įgyvendinti JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir jos Protokolą dėl šaunamųjų ginklų, visų pirma teikiant paramą, skirtą teisės aktų peržiūrai ir reformai; su ginklų valdymu susijusi mokymo veikla, kurią vykdo ES bendros saugumo ir gynybos politikos misija EUCAP Sahel Niger; taip pat NATO projektas, kurį Mauritanijoje vykdo NATO paramos agentūra (toliau – NSPA).

Be to, vykdant FSAV veiklą pagal šį projektą turėtų būti atsižvelgiama į platesnio pobūdžio saugumo programas, įgyvendinamas šalyse naudos gavėjose, pavyzdžiui, nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos (toliau – DDR), taip pat saugumo sektoriaus reformos (toliau – SSR) procesus, ir, jei aktualu, jos turėtų būti remiamos. Prie pastangų SSR srityje kiekvienoje šalyje ir subregione prisidės FSAV srities teisės aktų bei administracinių sistemų peržiūra ir tolesnės rekomendacijos, kad jie atitiktų tarptautinius ginklų kontrolės standartus, taip pat nacionalinių standartinių veiklos procedūrų FSAV srityje rengimas. Pagal projektą vykdoma veikla taip pat galima atitinkamais atvejais remti pastangas DDR srityje, ypač susijusias su praktiniu nusiginklavimu, kadangi nacionalinių standartinių veiklos procedūrų rengimą galima integruoti į DDR procesus, pavyzdžiui, nustatant atgautų ginklų ženklinimo ir registracijos ar sunaikinimo normas. Siekiant užtikrinti procesų suderinimą, reikėtų naudoti esamą praktiką, kuri, be kita ko, yra propaguojama pagal kitus svarbius ES finansuojamus projektus.

Šis projektas, kuriuo įgyvendinami tarptautiniai geriausios praktikos standartai ginklų kontrolės srityje, padės valstybėms plėtoti nepriklausomą civilinę nacionalinės FSAV veiklos priežiūrą. Civilinės priežiūros poreikio aspektas bus įtrauktas į įvairią projekto veiklą, visų pirma į konsultacijas ir seminarus.

2.   Bendrieji tikslai

Šiame punkte aprašytu veiksmu bus prisidedama prie saugumo ir stabilumo Sahelyje ir padedama šešioms Sahelio regiono valstybėms (Burkina Fasui, Čadui, Maliui, Mauritanijai, Nigeriui ir Nigerijai) užkirsti kelią vyriausybei priklausančių ŠLG bei šaudmenų neteisėtam nukreipimui ir neteisėtai prekybai jais gerinant jų FSAV.

Visų pirma įgyvendinant šį veiksmą bus siekiama:

| a) | gauti reikiamą politinį pritarimą FSAV procedūrų stiprinimui ir propaguoti regioninį bendradarbiavimą bei dalijimąsi žiniomis; |
| --- | --- |

a)

gauti reikiamą politinį pritarimą FSAV procedūrų stiprinimui ir propaguoti regioninį bendradarbiavimą bei dalijimąsi žiniomis;

| b) | remti tikslines šalis joms rengiant modernius teisės aktus, administracines procedūras ir praktines SVP kaip sustiprinto FSAV pagrindą, laikantis tarptautinių geriausios praktikos standartų; |
| --- | --- |

b)

remti tikslines šalis joms rengiant modernius teisės aktus, administracines procedūras ir praktines SVP kaip sustiprinto FSAV pagrindą, laikantis tarptautinių geriausios praktikos standartų;

| c) | tiesiogiai remti atsargų valdymo srities veiklos įgyvendinimą, be kita ko, rekonstruojant saugyklas, sunaikinant perteklinius, nebenaudojamus ar neteisėtus ŠLG ir išbandant naujas technologijas. |
| --- | --- |

c)

tiesiogiai remti atsargų valdymo srities veiklos įgyvendinimą, be kita ko, rekonstruojant saugyklas, sunaikinant perteklinius, nebenaudojamus ar neteisėtus ŠLG ir išbandant naujas technologijas.

3.   Rezultatai

Įgyvendinus šį veiksmą bus gauti šie rezultatai:

| a) | deramos teisinės ir administracinės normos FSAV srityje; |
| --- | --- |

a)

deramos teisinės ir administracinės normos FSAV srityje;

| b) | didesnis ŠLG FSAV patobulinus saugyklas; |
| --- | --- |

b)

didesnis ŠLG FSAV patobulinus saugyklas;

| c) | sunaikinus perteklinius, nebenaudojamus ir neteisėtus ŠLG bei šaudmenis sumažėjęs jų neteisėto nukreipimo ir atsitiktinio sprogimo pavojus; |
| --- | --- |

c)

sunaikinus perteklinius, nebenaudojamus ir neteisėtus ŠLG bei šaudmenis sumažėjęs jų neteisėto nukreipimo ir atsitiktinio sprogimo pavojus;

| d) | geresnis ŠLG ženklinimas, susekimas ir apskaita; |
| --- | --- |

d)

geresnis ŠLG ženklinimas, susekimas ir apskaita;

| e) | aktyvesnis regioninis bendradarbiavimas ir keitimasis informacija; |
| --- | --- |

e)

aktyvesnis regioninis bendradarbiavimas ir keitimasis informacija;

| f) | galimo naujų technologijų naudojimo FSAV srityje nustatymas; |
| --- | --- |

f)

galimo naujų technologijų naudojimo FSAV srityje nustatymas;

| g) | didesni nacionaliniai gebėjimai ir atsakomybė už FSAV šalyse naudos gavėjose; |
| --- | --- |

g)

didesni nacionaliniai gebėjimai ir atsakomybė už FSAV šalyse naudos gavėjose;

| h) | geresnis FSAV indėlio užtikrinant regioninį saugumą supratimas; |
| --- | --- |

h)

geresnis FSAV indėlio užtikrinant regioninį saugumą supratimas;

| i) | prisidėta mažinant regioninio destabilizavimo, kurį gali sukelti perteklinis ŠLG bei jų šaudmenų kaupimas ar neteisėtas ŠLG patekimas nevalstybiniams subjektams, įskaitant teroristines grupes, pavojų. |
| --- | --- |

i)

prisidėta mažinant regioninio destabilizavimo, kurį gali sukelti perteklinis ŠLG bei jų šaudmenų kaupimas ar neteisėtas ŠLG patekimas nevalstybiniams subjektams, įskaitant teroristines grupes, pavojų.

4.   Veiksmo aprašymas

4.1.   Agentūros „Wilton Park“ konferencija FSAV Sahelyje klausimais

Tikslai

Suteikti galimybę pasidalyti patirtimi ir gauti reikiamą politinį pritarimą veiklai, kuri turi būti vykdoma pagal projektą.

Aprašymas

Agentūra „Wilton Park“ ir UNREC surengia konferenciją siekiant aptarti neapsaugotų Libijos atsargų poveikį ginklų saugumui Sahelyje, parengti strategijas, siekiant užkirsti kelią vyriausybei priklausančių ŠLG bei šaudmenų neteisėtam nukreipimui ir neteisėtai prekybai jais gerinant jų FSAV. Konferencija taip pat suteiks galimybę apžvelgti pažangą, padarytą FSAV srityje Sahelio regione, visų pirma tarptautinės pagalbos kontekste, siekiant aptarti faktinius šalių poreikius, palyginti atitinkamus vykdomus veiksmus ir nustatyti trūkumus, kurie turėtų būti pašalinti. Be to, konsultuojantis su šalimis gavėjomis joje bus analizuojama sinergija su kitomis ES remiamomis ŠLG kontrolės priemonėmis, įskaitant visuotinį stebėsenos mechanizmą „iTrace“ (finansuojamą pagal Sprendimą 2013/698/BUSP). Dalyvauti galima tik turint kvietimą; bus siekiama, kad dalyvautų šešių Sahelio regiono valstybių (Burkina Faso, Čado, Malio, Mauritanijos, Nigerio ir Nigerijos), taip pat Libijos, kitų susijusių kaimyninių šalių, VAVEB, CAVEB ir Afrikos Sąjungos (toliau – AS) vyresnieji pareigūnai.

Rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

Konferencija „Wilton Park“ centre vyksta pagal planą dalyvaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant atstovus iš šešių tikslinių šalių (iki 40 dalyvių).

4.2.   Su FSAV susijusių teisės aktų ir administracinių procedūrų peržiūra ir konsultacijos

4.2.1.   Nacionalinės konsultacijos FSAV procedūrų srityje ir siekiant nustatyti bandomąsias saugyklas

Tikslai

| a) | Aiškiai suprasti teisėkūros ir administracinę sistemą FSAV srityje kiekvienoje šalyje ir visame regione. |
| --- | --- |

a)

Aiškiai suprasti teisėkūros ir administracinę sistemą FSAV srityje kiekvienoje šalyje ir visame regione.

| b) | Tose šalyse, kuriose nėra atnaujintos reglamentavimo sistemos, pateikti rekomendacijų dėl teisės aktų ir procedūrų, kad būtų laikomasi tarptautinių reikalavimų, kaip apibūdinta teisiškai privalomuose tarptautiniuose dokumentuose (pvz., JT protokole dėl šaunamųjų ginklų, VAVEB konvencijoje dėl ŠLG (1) ir Kinšasos konvencijoje dėl ŠLG (2)), JT veiksmų programoje neteisėtos prekybos ŠLG srityje, Tarptautiniame sekimo dokumente, IATG ir ISACS, taip pat kituose atitinkamuose standartuose ir dokumentuose. |
| --- | --- |

b)

Tose šalyse, kuriose nėra atnaujintos reglamentavimo sistemos, pateikti rekomendacijų dėl teisės aktų ir procedūrų, kad būtų laikomasi tarptautinių reikalavimų, kaip apibūdinta teisiškai privalomuose tarptautiniuose dokumentuose (pvz., JT protokole dėl šaunamųjų ginklų, VAVEB konvencijoje dėl ŠLG (1) ir Kinšasos konvencijoje dėl ŠLG (2)), JT veiksmų programoje neteisėtos prekybos ŠLG srityje, Tarptautiniame sekimo dokumente, IATG ir ISACS, taip pat kituose atitinkamuose standartuose ir dokumentuose.

| c) | Nustatyti prioritetines saugyklas, kurios būtų bandomosios saugyklos, laikantis nacionalinių prioritetų ir atitinkamais atvejais atsižvelgiant į turimą informaciją apie neteisėto nukreipimo modelius ir neteisėtą prekybą. |
| --- | --- |

c)

Nustatyti prioritetines saugyklas, kurios būtų bandomosios saugyklos, laikantis nacionalinių prioritetų ir atitinkamais atvejais atsižvelgiant į turimą informaciją apie neteisėto nukreipimo modelius ir neteisėtą prekybą.

Aprašymas

Dirbdamas su nacionalinėmis valdžios institucijomis šešiose Sahelio regiono valstybėse – t. y. Burkina Fase, Čade, Malyje, Mauritanijoje, Nigeryje ir Nigerijoje – UNREC atliks visų galiojančių su FSAV susijusių teisės aktų, taip pat administracinių ir standartinių veiklos procedūrų įvertinimą, visapusiškai pasinaudodamas jau turimais įvertinimais ir palaikydamas ryšius su vykdomais regioniniais ir dvišaliais projektais, kuriais remiamos teisėkūros reformos ŠLG srityje, siekiant išvengti veiklos dubliavimo ir sutapimo.

UNREC teisės ekspertai teiks paramą atitinkamoms šakinėms ministerijoms, teisės aktų kūrėjams ir vyresniesiems teisėsaugos ir gynybos pareigūnams atliekant nacionalinės teisės aktų ir administracinių procedūrų peržiūrą, siekiant užtikrinti, kad į nacionalinę reguliavimo sistemą būtų integruoti tarptautiniais teisiniai įsipareigojimai ir tarptautiniai techniniai standartai, ypač ISACS ir IATG.

Parama šioje srityje turėtų būti teikiama šalių prašymu ir daugiausia turėtų būti skirta derinimui su tarptautiniais standartais FSAV srityje, atsižvelgiant į kitas įgyvendinamas iniciatyvas, kuriomis teikiama parama ar konsultacijos platesnio pobūdžio ginklų kontrolės ar saugumo sektoriaus klausimais.

UNREC organizuos nacionalinius seminarus, kuriuose dalyvaus vyresnieji nacionalinės krašto apsaugos, teisėsaugos ir kitų civilinės valdžios institucijų, susijusių su ŠLG saugumu, pareigūnai. Dalyviai kartu aptars įvertinimo išvadas ir rekomendacijas ir susitars dėl įvairių priemonių, kurių reikėtų imtis, taip pat nustatys rekomendacijas, kurios gali būti įgyvendintos padarant teisės aktų pakeitimus ar priimant administracinius įsakus.

Nacionalinių konsultacijų metu bus nustatytos prioritetinės saugyklos, kurios turėtų tapti bandomosiomis saugyklomis. Tai galėtų būti po vieną saugyklą kiekvienoje sostinėje, itin svarbiame provincijos centre, kaimo vietovėje ir (arba) pasienio zonoje (sausumos siena, uostas ar oro uostas), taip pat apimti svarbiausius vyriausybei priklausančių ŠLG ir šaudmenų gabenimo maršrutus. Kai tai įmanoma ir tinkama, renkantis prioritetines saugyklas reikėtų atsižvelgti į turimą informaciją apie neteisėto nukreipimo ir prekybos modelius, kad būtų įmanoma pirmenybę teikti atsargoms, dėl kurių, kaip nustatyta, didėja regiono nestabilumas.

UNREC kiekvienos šalies atveju parengs vieną galutinę įvertinimo ataskaitą, kurioje išdėstys rekomendacijas dėl teisės aktų ir procedūrų reikalingų, kad būtų laikomasi tarptautinių reikalavimų. Šiose ataskaitose bus atsižvelgiama į nacionalinių valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų iš šešių tikslinių šalių pateiktus atsiliepimus.

Rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

| a) | Šalims skirtos ataskaitos (iš viso šešios) apie esamą teisėkūros ir administracinę sistemą FSAV srityje, įskaitant rekomendacijas dėl to, kaip panaikinti neatitikimus tarptautiniams dokumentams nusiginklavimo srityje. |
| --- | --- |

a)

Šalims skirtos ataskaitos (iš viso šešios) apie esamą teisėkūros ir administracinę sistemą FSAV srityje, įskaitant rekomendacijas dėl to, kaip panaikinti neatitikimus tarptautiniams dokumentams nusiginklavimo srityje.

| b) | Surengti šeši nacionaliniai seminarai (po vieną kiekvienoje tikslinėje šalyje). |
| --- | --- |

b)

Surengti šeši nacionaliniai seminarai (po vieną kiekvienoje tikslinėje šalyje).

| c) | Nustatyta ne daugiau kaip 18 saugyklų (po tris kiekvienoje šalyje), kurios turėtų atlikti bandomųjų saugyklų funkciją. |
| --- | --- |

c)

Nustatyta ne daugiau kaip 18 saugyklų (po tris kiekvienoje šalyje), kurios turėtų atlikti bandomųjų saugyklų funkciją.

4.2.2.   Regioninės konsultacijos dėl FSAV procedūrų

Tikslai

| a) | Sudaryti palankesnes sąlygas keistis informacija ir patirtimi, susijusia su FSAV procedūromis, regiono lygiu remiantis nacionaliniais įvertinimais, atliktais pagal 4.2.1 punktą. |
| --- | --- |

a)

Sudaryti palankesnes sąlygas keistis informacija ir patirtimi, susijusia su FSAV procedūromis, regiono lygiu remiantis nacionaliniais įvertinimais, atliktais pagal 4.2.1 punktą.

| b) | Skatinti nacionalinius ir regioninius suinteresuotuosius subjektus naudotis ISACS ir IATG. |
| --- | --- |

b)

Skatinti nacionalinius ir regioninius suinteresuotuosius subjektus naudotis ISACS ir IATG.

Aprašymas

Bus surengtos regioninės konsultacijos dalyvaujant šešioms vyriausybėms atstovaujantiems vyresniesiems pareigūnams, siekiant pasikeisti informacija, susijusia su nacionalinėmis išvadomis, taip pat pasidalyti patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, remiantis nacionaliniu lygiu atliktu įvertinimu (4.2.1 punktas). Pasidalyti patirtimi taip pat bus paprašyta atitinkamų regioninių ir subregioninių organizacijų (AS, VAVEB, CAVEB, RECSA), JT agentūrų, dalyvaujančių Su šaulių ginklais susijusių veiksmų koordinavimo (toliau – CASA) mechanizme, atstovų, atitinkamų ekspertų iš Sąjungos ir jos valstybių narių (įskaitant ekspertus iš bendros saugumo ir gynybos politikos misijų), taip pat vyresniųjų ekspertų, dirbančių ne šiame regione.

UNREC parengs ataskaitą, kurioje pateiks regioninio konsultacinio seminaro rezultatus.

Rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

| a) | Surengiama viena regioninė konsultacija dėl FSAV procedūrų. |
| --- | --- |

a)

Surengiama viena regioninė konsultacija dėl FSAV procedūrų.

| b) | Regioninio konsultacinio seminaro ataskaita. |
| --- | --- |

b)

Regioninio konsultacinio seminaro ataskaita.

4.3.   Fizinis saugumas ir atsargų valdymas (FSAV)

4.3.1.   FSAV įvertinimas nacionaliniuose įprastinių ginklų sandėliuose ir gabenant ŠLG bei šaudmenis

Tikslai

| a) | Atlikti išsamius praktinius atrinktų tirti saugyklų įvertinimus siekiant nustatyti esamą praktiką, fizinį saugumą ir perteklinius, nebenaudojamus ar neteisėtus ginklus ir šaudmenis. |
| --- | --- |

a)

Atlikti išsamius praktinius atrinktų tirti saugyklų įvertinimus siekiant nustatyti esamą praktiką, fizinį saugumą ir perteklinius, nebenaudojamus ar neteisėtus ginklus ir šaudmenis.

| b) | Perteikti praktinius žinių gebėjimus, susijusius su FSAV procedūromis, laikantis tarptautinių geriausios praktikos standartų. |
| --- | --- |

b)

Perteikti praktinius žinių gebėjimus, susijusius su FSAV procedūromis, laikantis tarptautinių geriausios praktikos standartų.

Aprašymas

Remiantis nacionalinių konsultacinių seminarų rezultatais ir veiksmus koordinuojant UNREC, UNMAS ekspertai ir MAG ekspertai atliks išsamius praktinius atrinktų tirti saugyklų įvertinimus siekdami nustatyti esamą praktiką ir problemas, remdamiesi ISACS ir IATG. Šiose bandomosiose saugyklose ekspertai taip pat patikrins esamą nacionalinę praktiką atsižvelgdami į galiojančius nacionalinės teisės aktus ir prireikus pasiūlys juos peržiūrėti.

UNMAS ir MAG ekspertai dirbs šalyse, kuriose vykdomos jų operacijos. UNMAS dirbs Malyje vykdydama šiuo metu vykdomą savo operaciją ir laikydamasi savo įgaliojimų šioje šalyje; MAG dirbs Burkina Fase, Čade, Mauritanijoje, Nigeryje ir Nigerijoje. Operacijos bus vykdomos bendradarbiaujant su nacionalinėmis ŠLG klausimų komisijomis. Veikla apims infrastruktūros ir fizinio saugumo tinkamumo, ŠLG ir šaudmenų atsargų laikymo sąlygų, esamos jų gabenimo praktikos įvertinimą, taip pat, remiant nacionalinėms valdžios institucijoms ir su jomis sutarus, perteklinių, nebenaudojamų ar neteisėtų įprastinių ginklų ir šaudmenų, laikomų sandėliuose, nustatymą. Be to, bus atliktas sandėliuose dirbančio personalo kvalifikacijos ir gebėjimų įvertinimas siekiant nustatyti galimus mokymo poreikius. Atliekant šiuos įvertinimus, bus naudojamasi ISACS vertinimo priemone ir MAG ginklų sandėlių rizikos vertinimo priemone. Atitinkamos valstybės naudos gavėjos prašymu atrinktose tirti saugyklose gali būti surengtas ad hoc mokymas FSAV srityje, siekiant patenkinti skubius poreikius.

Tikslinėse šalyse saugumo padėtis skiriasi. Kiekvienoje šalyje vykdomos veiklos, susijusios su FSAV, lygis skiriasi, priklausomai nuo turimų nacionalinių išteklių ir gaunamos tarptautinių paramos teikėjų ir partnerių paramos. Siekiant pasinaudoti vykdomais veiksmais ir nustatyti geriausią praktiką, projekto FSAV komponentas bus pradėtas vykdyti dviejose šalyse ir vėliau atskirais etapais bus išplėstas į likusias šalis.

Rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

| a) | Surengiami vizitai į ne daugiau kaip 18 saugyklų šešiose tikslinėse šalyse (į tris saugyklas kiekvienoje šalyje) ir jos įvertinamos. |
| --- | --- |

a)

Surengiami vizitai į ne daugiau kaip 18 saugyklų šešiose tikslinėse šalyse (į tris saugyklas kiekvienoje šalyje) ir jos įvertinamos.

| b) | Surengiama ne daugiau kaip 18 (po tris kiekvienoje šalyje) mokymo apie geriausius FSAV standartus kursų atrinktose tirti saugyklose tose šalyse, kurios paprašė gebėjimų stiprinimo FSAV klausimu. |
| --- | --- |

b)

Surengiama ne daugiau kaip 18 (po tris kiekvienoje šalyje) mokymo apie geriausius FSAV standartus kursų atrinktose tirti saugyklose tose šalyse, kurios paprašė gebėjimų stiprinimo FSAV klausimu.

4.3.2.   Tiriamų saugyklų rekonstrukcija ir ŠLG ženklinimas

Tikslai

| a) | Rekonstruoti bandomąsias saugyklas siekiant, kad jos atitiktų ISACS ir IATG standartus ir gaires, ir sumažinti ginklų ir šaudmenų neteisėto nukreipimo pavojų. |
| --- | --- |

a)

Rekonstruoti bandomąsias saugyklas siekiant, kad jos atitiktų ISACS ir IATG standartus ir gaires, ir sumažinti ginklų ir šaudmenų neteisėto nukreipimo pavojų.

| b) | Prireikus nedelsiant atlikti mažų sąnaudų didelio poveikio intervencinius veiksmus siekiant bandomąsias saugyklas padaryti saugesnes (t. y. sutvirtinti duris, užraktus ir t. t.). |
| --- | --- |

b)

Prireikus nedelsiant atlikti mažų sąnaudų didelio poveikio intervencinius veiksmus siekiant bandomąsias saugyklas padaryti saugesnes (t. y. sutvirtinti duris, užraktus ir t. t.).

| c) | Skatinti ginklų ženklinimą ir registravimą vadovaujantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir taip pat remiantis gebėjimais, sustiprintais vykdant buvusias ir esamas paramos programas, kad būtų išvengta dubliavimosi. |
| --- | --- |

c)

Skatinti ginklų ženklinimą ir registravimą vadovaujantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir taip pat remiantis gebėjimais, sustiprintais vykdant buvusias ir esamas paramos programas, kad būtų išvengta dubliavimosi.

| d) | Padėti kurti ar tobulinti nacionalines centrines ginklų duomenų bazes, naudojantis esama UNREC sukurta programine įranga, laikantis tarptautinių geriausios praktikos standartų, kaip nustatyta atitinkamuose tarptautiniuose nusiginklavimo dokumentuose, ir konsultuojantis su atitinkamais subjektais, kurie šiuo tikslu padeda šalims regione, pavyzdžiui, su JT Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuru (toliau – UNODC) ir RECSA. |
| --- | --- |

d)

Padėti kurti ar tobulinti nacionalines centrines ginklų duomenų bazes, naudojantis esama UNREC sukurta programine įranga, laikantis tarptautinių geriausios praktikos standartų, kaip nustatyta atitinkamuose tarptautiniuose nusiginklavimo dokumentuose, ir konsultuojantis su atitinkamais subjektais, kurie šiuo tikslu padeda šalims regione, pavyzdžiui, su JT Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuru (toliau – UNODC) ir RECSA.

Aprašymas

Koordinuojant veiklą su UNREC, UNMAS ekspertai ir MAG ekspertai prireikus nedelsiant atliks intervencinius veiksmus. Po šio pirminio veiksmo įvertinti sandėliai (ginklų sandėliai ir šaudmenų sandėliai) bus rekonstruoti pagal ISACS ir IATG, kad būtų užtikrinta vyriausybei priklausančių atsargų apsauga nuo neteisėto nukreipimo, vagysčių ir užpuolimų. Rekonstrukcijai skirti planai ir dokumentai bus parengti kaip pavyzdiniai dokumentai kitų ginklų sandėlių ir šaudmenų sandėlių rekonstrukcijai ir statybai. Kiekvienos bandomosios saugyklos atveju intervencijos mastas ir svarstymo dėl rekonstrukcijos ar statybos procesas bus grindžiami įvertinimo rezultatais.

UNREC bendradarbiaus su nacionalinėmis valdžios institucijomis, kad sandėliuose saugomi ŠLG būtų paženklinti ir įregistruoti laikantis ISACS, naudojantis subregione esamais pajėgumais. UNREC taip pat parengs tikslią ir išsamią ginklų ir šaudmenų sandėlių valdymo sistemą, kuri atitiktų atitinkamų šalių poreikius, kuria būtų atsižvelgta į esamas sistemas ir būtų išvengta jau vykdomų veiksmų dubliavimo. Vykdant šią veiklą bus galima patikimai įvertinti įprastinių ginklų ir šaudmenų rūšis, jų registravimą ir skaidrumą, atsižvelgiant į esamą informacinių technologijų infrastruktūrą, užtikrinant suderinamumą su Interpolo sistema iARMS ir sudarant sąlygas sąveikumui tarp šalių. Taip bus sudarytos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ginklų sekimo srityje ir vykdant neteisėtos prekybos ŠLG prevenciją.

ŠLG ženklinimas, registravimas ir atsargų valdymas bus grindžiamas neseniai subregione vykdyta ir šiuo metu vykdoma ŠLG ženklinimo veikla, finansuojama pagal Sprendimą 2011/428/BUSP ir pagal ES priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos. Vykdant šią veiklą bus naudojamasi UNREC patirtimi, sukaupta vykdant panašią veiklą šalyse po konfliktų subregione.

Rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

| a) | Ne daugiau kaip 18 bandomųjų saugyklų atitinka FSAV tarptautinius geriausios praktikos standartus. |
| --- | --- |

a)

Ne daugiau kaip 18 bandomųjų saugyklų atitinka FSAV tarptautinius geriausios praktikos standartus.

| b) | Nepaženklinti ginklai bandomosiose saugyklose yra paženklinami ir įregistruojami. |
| --- | --- |

b)

Nepaženklinti ginklai bandomosiose saugyklose yra paženklinami ir įregistruojami.

| c) | Kiekvienoje šalyje sukuriama (arba patobulinama) duomenų bazė, skirta paženklintiems ir kitiems ginklams įregistruoti. |
| --- | --- |

c)

Kiekvienoje šalyje sukuriama (arba patobulinama) duomenų bazė, skirta paženklintiems ir kitiems ginklams įregistruoti.

4.3.3.   Šaudmenų ir ŠLG pertekliaus sunaikinimas

Tikslai

Prisidėti prie perteklinių, nebenaudojamų ar neteisėtų ginklų sunaikinimo šalyje.

Aprašymas

Koordinuojant UNREC, kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos su technine UNMAS ir MAG teikiama pagalba (tose šalyse, kuriose jos vykdo veiklą) sunaikins ŠLG ir šaudmenis, kurie įvertintuose sandėliuose buvo pripažinti pertekliniais, nebenaudojamais ar neteisėtais pagal ISACS 05.50 standartą ir IATG 10.10 gairę. Dėl to, kokią naikinimo įrangą suteikti ir kiek ginklų sunaikinti, bus nuspręsta atsižvelgiant į įvertinimo rezultatus.

Rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

| a) | Nustatytų ginklų sunaikinimas. |
| --- | --- |

a)

Nustatytų ginklų sunaikinimas.

| b) | Praktinės sunaikinimo būdų žinios perteiktos nacionalinėms valdžios institucijoms tikslinėse šalyse. |
| --- | --- |

b)

Praktinės sunaikinimo būdų žinios perteiktos nacionalinėms valdžios institucijoms tikslinėse šalyse.

4.3.4.   Naujų technologijų bandymas

Tikslai

Įvertinti galimybes naudoti naujas ŠLG apsaugos technologijas, kurios atitinka regiono poreikius.

Aprašymas

Dėl ribotos FSAV infrastruktūros šalys tampa itin pažeidžiamos neteisėto ŠLG nukreipimo atžvilgiu, kai tie ginklai saugomi mažuose ginklų sandėliuose atokiose vietose, įskaitant nestabilius pasienio regionus, taip pat juos perduodant. Apiplėšimo, vagystės ar plėšikavimo atveju, kai ginklas neteisėtai nukreipiamas nevalstybiniam subjektui, tas ginklas, jeigu jis atskirai nėra apsaugotas, tampa prieinamas ir panaudojamas neteisėtais tikslais.

Naujos mobilios ir lanksčios technologijos gali pasiūlyti veiksmingos ŠLG apsaugos sprendimų tais atvejais, kai neteisėto nukreipimo pavojus yra itin didelis. Technologijos galėtų pasiūlyti tinkamų ekonomiškai efektyvių sprendimų valstybėms narėms, kurios neturi stambios ginklų saugumo infrastruktūros.

Elektronika galėtų suteikti papildomo saugumo ir saugos šaulių ginklų atžvilgiu. Sistema, pagal kurią atskiras ginklas apsaugomas nuo jo paėmimo iš saugaus ginklų sandėlio momento, laikomas saugus jį gabenant ir laikinai saugant, kol jis pasiekia galutinę saugią paskirties vietą, galėtų gerokai sumažinti neteisėto ginklų nukreipimo pavojų apiplėšimo, vagystės ar plėšikavimo atveju. Elektroninėse sistemose, kuriomis atskiras ginklas užrakinamas arba dezaktyvuojamas jį perduodant ir laikinai saugant, galėtų būti naudojami skaitmeninių, radijo dažnių ar biometrinių kodų užraktai; tai pagerintų labiausiai pažeidžiamus FSAV aspektus. Skaitmeniniai raktai nebūtų prieinami pervežant ginklus, nes jie įgaliotiems asmenims galėtų būti perduodami kitomis ryšių priemonėmis, pavyzdžiui, elektroniniu paštu ar SMS pranešimais. Šiomis apsaugos priemonėmis būtų užkirstas kelias neįgaliotam personalui naudoti ginklus, kurie buvo neteisėtai nukreipti į neteisėtą rinką įvykdžius vagystę, apiplėšimą ar plėšikavimą.

UNREC įvertins galimybes naudoti naujas ŠLG apsaugos technologijas, kurios atitinka regiono poreikius, konsultuodamasis su regioninėmis organizacijomis ir nacionalinėmis ŠLG klausimų komisijomis, taip pat bendradarbiaudamas su pramonės sektoriumi. Taip pat bus atsižvelgta į kaimyninių subregiono šalių patirtį naudojant išmaniąsias technologijas ginklams apsaugoti DDR proceso metu, pavyzdžiui, Dramblio Kaulo Kranto atvejo tyrimą.

Vertinant taip pat bus nustatytos saugyklos ir gabenimo maršrutai Burkina Fase ir Čade, kuriuose tokios technologijos gali būti bandomos. Tokios įprastinių ginklų ir šaudmenų atsargų kaupimo ir ginklų apsaugos technologijos (įskaitant gabenimą) bus pradėtos taikyti ne daugiau kaip keturiuose sandėliuose.

Įvertinimo ir bandomosios veiklos rezultatais bus grindžiamas rekomendacinis dokumentas, kuriame bus apibrėžtas ilgalaikis galimo tokių naujų technologijų naudojimo Afrikoje planas; tais rezultatais bus pasidalyta su visomis Sahelio regiono valstybėmis, regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis, taip pat tarptautinėse technikos konferencijose ir susitikimuose.

Rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

| a) | Naujų technologijų naudojimo galimybių vertinimo ataskaita, kurioje nurodomos technologijos, kurios bus bandomos, ir keturi bandomieji sandėliai ir gabenimo maršrutai Burkina Fase ir Čade. |
| --- | --- |

a)

Naujų technologijų naudojimo galimybių vertinimo ataskaita, kurioje nurodomos technologijos, kurios bus bandomos, ir keturi bandomieji sandėliai ir gabenimo maršrutai Burkina Fase ir Čade.

| b) | Naujos technologijos bandomos keturiuose sandėliuose (dviejuose Burkina Fase ir dviejuose Čade) ir gabenimo maršrutuose. |
| --- | --- |

b)

Naujos technologijos bandomos keturiuose sandėliuose (dviejuose Burkina Fase ir dviejuose Čade) ir gabenimo maršrutuose.

| c) | Bandomosios veiklos rezultatų ataskaita. |
| --- | --- |

c)

Bandomosios veiklos rezultatų ataskaita.

4.4.   Nacionalinių standartų, atitinkančių IATG ir ISACS, nustatymas

Tikslai

| a) | Pagerinti ginklų ir šaudmenų valdymą. |
| --- | --- |

a)

Pagerinti ginklų ir šaudmenų valdymą.

| b) | Parengti ir patvirtinti FSAV nacionalines SVP, kurios atitiktų tarptautinius geriausios praktikos standartus, ir taip būtų padidintas įprastinių ginklų ir šaudmenų atsargų saugumas ir sauga. |
| --- | --- |

b)

Parengti ir patvirtinti FSAV nacionalines SVP, kurios atitiktų tarptautinius geriausios praktikos standartus, ir taip būtų padidintas įprastinių ginklų ir šaudmenų atsargų saugumas ir sauga.

Aprašymas

Remdamasis įvertinimų ir konsultacijų rezultatais (žr. 4.2 punktą), taip pat patirtimi, įgyta atliekant praktinį vertinimą ir rekonstrukcijos darbą (žr. 4.3 punktą), UNREC rems šalis naudos gavėjas joms toliau vykdant peržiūrą ir prireikus rengiant nacionalinius vadovus, gaires ir FSAV SVP, kad jie atitiktų ISACS, IATG ir regiono bei subregiono teisės aktus. FSAV SVP taip pat apims pareigas teikti ataskaitas pagal tarptautinius dokumentus.

Kiekvienoje šalyje UNREC surengs SVP patvirtinimo seminarus – vieną vyresniųjų pareigūnų techniniu lygiu ir vieną vyresniųjų pareigūnų politiniu lygiu – prieš įdiegiant SVP nacionaliniu mastu. Į seminarų programą bus įtrauktas įvertinimo komponentas siekiant įvertinti įvairią veiklą, kuri jau vykdoma kiekvienoje šalyje. Kaip diegimo procedūros dalį kiekvienoje iš susijusių šalių UNREC ir įgyvendinimą vykdantys subjektai surengs dėstytojų mokymo seminarus, kuriuose bus pristatytos naujos SVP.

Rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

| a) | Parengiamos tikslinių šalių FSAV SVP. |
| --- | --- |

a)

Parengiamos tikslinių šalių FSAV SVP.

| b) | Šešiose tikslinėse šalyse surengiami seminarai techniniu lygiu ir vyresniųjų pareigūnų politiniu lygiu. |
| --- | --- |

b)

Šešiose tikslinėse šalyse surengiami seminarai techniniu lygiu ir vyresniųjų pareigūnų politiniu lygiu.

| c) | Kiekvienoje šalyje surengiama po vieną dėstytojų mokymo seminarą SVP klausimais; kiekviename seminare dalyvauja ne daugiau kaip 35 dalyviai. |
| --- | --- |

c)

Kiekvienoje šalyje surengiama po vieną dėstytojų mokymo seminarą SVP klausimais; kiekviename seminare dalyvauja ne daugiau kaip 35 dalyviai.

4.5.   Įvertinimas ir tolesnis darbas

4.5.1.   Regioninis įvertinimas

Tikslai

| a) | Išanalizuoti poveikį arba galimą poveikį įgyvendinus projektą. |
| --- | --- |

a)

Išanalizuoti poveikį arba galimą poveikį įgyvendinus projektą.

| b) | Įvertinti visas priemones, įvykdytas pagal projektą; nustatyti geros praktikos pavyzdžius, trūkumus ir būsimos veiklos sritis. |
| --- | --- |

b)

Įvertinti visas priemones, įvykdytas pagal projektą; nustatyti geros praktikos pavyzdžius, trūkumus ir būsimos veiklos sritis.

Aprašymas

Visą projekto trukmės laikotarpį UNREC vykdys reguliarius stebėjimo vizitus į saugyklas. Tų vizitų metu laikui bėgant jis galės vertinti naudojimą ir praktiką, o ekspertai galės nuolat palaikyti ryšius su vyresniaisiais pareigūnais.

Nacionalinių įvertinimų rezultatai bus aptarti regioniniame susitikime, dalyvaujant šešių Sahelio regiono valstybių, paramos teikėjų, CASA agentūrų, atitinkamų regioninių organizacijų (AS, VAVEB, CAVEB, RECSA) atstovams, taip pat atitinkamiems ekspertams iš Sąjungos ir jos valstybių narių (įskaitant ekspertus iš bendros saugumo ir gynybos politikos misijų) ir pilietinės visuomenės atstovams. Bus nustatytos sritys, kuriose Sahelio regiono šalys galės keistis patirtimi tarpusavyje, įskaitant iniciatyvas pagerinti civilinę priežiūrą, ir apibrėžti būsimo tarpvalstybinio bendradarbiavimo FSAV srityje būdai.

Rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

| a) | Projekto personalo nariai, atlikdami ir su kita veikla susijusius vizitus ir misijas šalyje, į juos įtraukia vertinimo ir stebėsenos komponentus. |
| --- | --- |

a)

Projekto personalo nariai, atlikdami ir su kita veikla susijusius vizitus ir misijas šalyje, į juos įtraukia vertinimo ir stebėsenos komponentus.

| b) | Stebėjimo misijos vyksta kas šešis mėnesius. |
| --- | --- |

b)

Stebėjimo misijos vyksta kas šešis mėnesius.

| c) | Surengiamas regioninis susitikimas siekiant aptarti projekto rezultatus. |
| --- | --- |

c)

Surengiamas regioninis susitikimas siekiant aptarti projekto rezultatus.

4.5.2.   Galutinė ataskaita

Tikslai

| a) | Išanalizuoti poveikį arba galimą poveikį įgyvendinus projektą ir integruoti suinteresuotųjų subjektų ir nacionalinių valdžios institucijų atsiliepimus. |
| --- | --- |

a)

Išanalizuoti poveikį arba galimą poveikį įgyvendinus projektą ir integruoti suinteresuotųjų subjektų ir nacionalinių valdžios institucijų atsiliepimus.

| b) | Įvertinti visas priemones, įvykdytas pagal projektą; nustatyti geros praktikos pavyzdžius, trūkumus ir būsimos veiklos sritis. |
| --- | --- |

b)

Įvertinti visas priemones, įvykdytas pagal projektą; nustatyti geros praktikos pavyzdžius, trūkumus ir būsimos veiklos sritis.

Aprašymas

UNREC parengs galutinę ataskaitą, į kurią bus įtraukta santrauka, nacionalinių ir regioninių seminarų rezultatų suvestinė, nacionalinės teisės aktų, administracinių procedūrų ir SVP sąvadas, taip pat bandomosios veiklos, susijusios su naujomis ginklų ir atsargų valdymo technologijomis, rezultatai. Taip pat bus įtraukti ginklų sandėlių ir šaudmenų sandėlių rekonstrukcijos pavyzdiniai planai ir dokumentai.

Rezultatai/įgyvendinimo rodikliai

Parengiama ir išplatinama galutinė ataskaita.

5.   Trukmė

Bendra numatoma projektų įgyvendinimo trukmė bus 36 mėnesiai.

6.   Naudos gavėjai

Tiesioginės naudos gavėjos pagal šį projektą yra nacionalinės institucijos, atsakingos už ŠLG kontrolę ir FSAV, Burkina Fase, Čade, Malyje, Mauritanijoje, Nigeryje ir Nigerijoje, pavyzdžiui, gynybos ir saugumo ministerijos, taip pat nacionalinės ŠLG klausimų komisijos (arba komitetai).

Netiesioginiai naudos gavėjai – šešių Sahelio regiono valstybių civiliai gyventojai, kaimyninės valstybės ir jų gyventojai, AS, Afrikos subregioninės organizacijos, taip pat visos valstybės, kurioms bus naudinga šio projekto metu sukaupta patirtis.

7.   Projektą įgyvendinantis subjektas

Veiklą įgyvendins JT NRB per savo regioninį nusiginklavimo centrą UNREC, bendradarbiaudamas su:

| a) | Burkina Faso, Čado, Malio, Mauritanijos, Nigerio ir Nigerijos šaulių ir lengvųjų ginklų klausimų nacionaliniais pagrindiniais punktais ir nacionalinėmis komisijomis; |
| --- | --- |

a)

Burkina Faso, Čado, Malio, Mauritanijos, Nigerio ir Nigerijos šaulių ir lengvųjų ginklų klausimų nacionaliniais pagrindiniais punktais ir nacionalinėmis komisijomis;

| b) | DPKO/UNMAS; |
| --- | --- |

b)

DPKO/UNMAS;

| c) | MAG; |
| --- | --- |

c)

MAG;

| d) | ISACS agentūrų tarpusavio paramos grupe; |
| --- | --- |

d)

ISACS agentūrų tarpusavio paramos grupe;

| e) | agentūra „Wilton Park“. |
| --- | --- |

e)

agentūra „Wilton Park“.

Galutinė atsakomybė dėl šio veiksmo įgyvendinimo Komisijos atžvilgiu tenka JT NRB.

8.   Partnerystės ir sinergija

Įgyvendinant šį projektą, UNREC rengs susitikimus su ES delegacijomis ir valstybių narių ambasadomis šešiose Sahelio regiono valstybėse ir nuolat jas informuos apie pagal projektą vykdomą veiklą kiekvienoje šalyje. ES delegacijų ir valstybių narių atstovai bus iš anksto informuojami apie veiklą pagal projektą (pavyzdžiui, apie seminarus) ir kviečiami joje dalyvauti. UNREC taip pat konsultuosis ir bendradarbiaus prireikus su ES bendros saugumo ir gynybos politikos misijomis EUCAP Sahel Niger ir EUCAP Sahel Mali.

Be to, UNREC koordinuos veiklą su kitais partneriais, kad būtų išvengta veiksmų dubliavimo ir nustatytos sritys, kuriose bendradarbiavimas ir papildomumas padėtų siekti projekto tikslų. Kai kurie iš šių partnerių: AS, Afrikos regioninės organizacijos (įskaitant VAVEB, CAVEB, RECSA), NATO, JT grupės, skirtos konkrečioms šalims, UNODC, techniniai ir finansiniai partneriai saugumo srityje, tarptautinės NVO (įskaitant Šaulių ginklų apžvalgos mechanizmą, „Handicap International“, Šaulių ir lengvųjų ginklų parlamentinį forumą ir tinklą „Parlamentarai už visuotinius veiksmus“), Daugiašalė šaulių ginklų ir šaudmenų grupė (MSAG) ir pramonės sektorius.

Galiausiai UNREC ir kiti įgyvendinantys partneriai konsultuosis su subjektais, dalyvaujančiais neteisėto ginklų nukreipimo ir neteisėtos prekybos jais tyrimuose, be kita ko, vykdant neteisėtų ŠLG ir šaudmenų sekimą ir stebėseną Sahelio regione, įskaitant ekspertus iš JT ekspertų komisijų, vykdančių ginklų embargų stebėseną, ginklų ekspertus, paskirtus į JT taikos palaikymo operacijas, Šaulių ginklų apžvalgos mechanizmą ir „Conflict Armament Research“ (visuotinis stebėsenos mechanizmas „iTrace“, remiamas pagal Sprendimą 2013/698/BUSP). UNREC taip pat skatins atitinkamas šalių naudos gavėjų valdžios institucijas naudotis ES finansuojama Interpolo duomenų apie neteisėtus ginklus ir jų sekimo valdymo sistema („iARMS“).

9.   Įgyvendinanti agentūra: parinkimo pagrindimas

JT NRB atlieka vieną pagrindinių vaidmenų skatinant nusiginklavimo veiksmus įprastinių ginklų, pavyzdžiui, ŠLG, srityje. Jis atlieka itin svarbų vaidmenį skatinant nacionaliniu, regionų ir pasaulio lygiais veiksmingai įgyvendinti daugiašaliu pagrindu sutartas normatyvines sistemas, pavyzdžiui, JT veiksmų programą ŠLG srityje ir Tarptautinį sekimo dokumentą. Sąjunga siekia tęsti produktyvų bendradarbiavimą su JT NRB.

UNREC, kuris yra JT NRB dalis, jau seniai teikia paramą Sahelio valstybėms ir jų pilietinei visuomenei, joms įgyvendinant tarptautines ir regionines ŠLG kontrolės priemones, pagal įgaliojimus, kuriuos jam suteikė JT Generalinė Asamblėja, gavus prašymą teikti didelę paramą Afrikos regiono valstybių narių iniciatyvoms ir kitiems veiksmams siekiant įgyvendinti taikos, ginkluotės apribojimo ir nusiginklavimo priemones regione (1985 m. gruodžio 16 d. Rezoliucija 40/151 G). UNREC jau derėjosi su potencialiomis šalimis naudos gavėjomis siekdamas gauti jų pritarimą ir šiuo metu vykdo ginklų kontrolės projektus trijose tikslinėse šalyse. Todėl jis labiausiai tinka įgyvendinti šį sprendimą.

10.   ES matomumas

UNRAC imsis visų reikiamų priemonių viešinti, kad šį veiksmą finansuoja Europos Sąjunga. Tokios priemonės bus vykdomos laikantis Informavimo apie Europos Sąjungos išorės veiksmus ir jų matomumo vadovo, kurį sudarė ir paskelbė Europos Komisija, ir visų kitų gairių, dėl kurių susitarė Komisija ir JT.

Orientacinis laikotarpis

Bendra trukmė: 36 mėnesiai

| Veikla | Siūlomas laikotarpis |
| --- | --- |
| 4.1. | Agentūros „Wilton Park“ konferencija FSAV Sahelyje klausimais |

Veikla

Siūlomas laikotarpis

4.1.

Agentūros „Wilton Park“ konferencija FSAV Sahelyje klausimais

2015 m. sausio mėn. – kovo mėn. (konferencija 2015 m. vasario mėn.)

| 4.2. | Su FSAV susijusių teisės aktų ir administracinių procedūrų peržiūra ir konsultacijos |
| --- | --- |

4.2.

Su FSAV susijusių teisės aktų ir administracinių procedūrų peržiūra ir konsultacijos

2015 m. sausio mėn. – gruodžio mėn.

| 4.2.1. | Nacionalinės konsultacijos dėl FSAV procedūrų ir siekiant nustatyti bandomąsias saugyklas |
| --- | --- |

4.2.1.

Nacionalinės konsultacijos dėl FSAV procedūrų ir siekiant nustatyti bandomąsias saugyklas

2015 m. sausio mėn. – rugsėjo mėn.

| 4.2.2. | Regioninės konsultacijos dėl FSAV procedūrų |
| --- | --- |

4.2.2.

Regioninės konsultacijos dėl FSAV procedūrų

2015 m. spalio mėn. – gruodžio mėn.

| 4.3. | FSAV |
| --- | --- |

4.3.

FSAV

2015 m. liepos mėn. – 2017 m. birželio mėn.

| 4.3.1. | FSAV įvertinimas nacionaliniuose įprastinių ginklų sandėliuose ir gabenant ŠLG bei šaudmenis (įvertinimas bus pradėtas dviejose šalyse) |
| --- | --- |

4.3.1.

FSAV įvertinimas nacionaliniuose įprastinių ginklų sandėliuose ir gabenant ŠLG bei šaudmenis (įvertinimas bus pradėtas dviejose šalyse)

2015 m. liepos mėn. – 2017 m. birželio mėn.

| 4.3.2. | Tiriamų saugyklų rekonstrukcija ir ŠLG ženklinimas |
| --- | --- |

4.3.2.

Tiriamų saugyklų rekonstrukcija ir ŠLG ženklinimas

2015 m. liepos mėn. – 2017 m. birželio mėn.

| 4.3.3. | Šaudmenų ir ŠLG pertekliaus sunaikinimas |
| --- | --- |

4.3.3.

Šaudmenų ir ŠLG pertekliaus sunaikinimas

2015 m. liepos mėn. – 2017 m. birželio mėn.

| 4.3.4. | Naujų technologijų bandymas |
| --- | --- |

4.3.4.

Naujų technologijų bandymas

2017 m. sausio mėn. – birželio mėn.

| 4.4. | Nacionalinių standartų, atitinkančių IATG ir ISACS, nustatymas |
| --- | --- |

4.4.

Nacionalinių standartų, atitinkančių IATG ir ISACS, nustatymas

2017 m. sausio mėn. – gruodžio mėn.

| 4.5. | Įvertinimas ir tolesnis darbas |
| --- | --- |

4.5.

Įvertinimas ir tolesnis darbas

2017 m. liepos mėn. – gruodžio mėn.

| 4.5.1. | Regioninis įvertinimas |
| --- | --- |

4.5.1.

Regioninis įvertinimas

2017 m. liepos mėn. – gruodžio mėn.

| 4.5.2. | Galutinė ataskaita |
| --- | --- |

4.5.2.

Galutinė ataskaita

2017 m. spalio mėn. – gruodžio mėn.

---

(1)  Burkina Fasas, Malis, Nigeris ir Nigerija yra VAVEB konvencijos Šalys.

(2)  Čadas 2012 m. rugpjūčio 8 d. ratifikavo Kinšasos konvenciją.

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/44

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2014/913/BUSP

2014 m. gruodžio 15 d.

dėl paramos Hagos elgesio kodeksui ir balistinių raketų neplatinimui įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 26 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurios III skyriuje numatytas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurios III skyriuje numatytas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, sąrašas;

| (2) | ES aktyviai įgyvendina Strategiją ir vykdo jos II ir III skyriuose išvardytas priemones, pavyzdžiui, teikia finansinius išteklius konkretiems projektams, kuriais stiprinama daugiašalė ginklų neplatinimo sistema ir daugiašalės pasitikėjimo stiprinimo priemonės, remti. Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodeksas (toliau – Kodeksas) ir Raketų technologijų kontrolės režimas (toliau – MTCR) yra sudėtinės tos daugiašalės ginklų neplatinimo sistemos dalys. Kodeksu ir MTCR siekiama užkirsti kelią balistinių raketų sistemų, galinčių siųsti į taikinį masinio naikinimo ginklus (toliau – MNG), bei susijusių technologijų platinimui ir jį sustabdyti; |
| --- | --- |

(2)

ES aktyviai įgyvendina Strategiją ir vykdo jos II ir III skyriuose išvardytas priemones, pavyzdžiui, teikia finansinius išteklius konkretiems projektams, kuriais stiprinama daugiašalė ginklų neplatinimo sistema ir daugiašalės pasitikėjimo stiprinimo priemonės, remti. Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodeksas (toliau – Kodeksas) ir Raketų technologijų kontrolės režimas (toliau – MTCR) yra sudėtinės tos daugiašalės ginklų neplatinimo sistemos dalys. Kodeksu ir MTCR siekiama užkirsti kelią balistinių raketų sistemų, galinčių siųsti į taikinį masinio naikinimo ginklus (toliau – MNG), bei susijusių technologijų platinimui ir jį sustabdyti;

| (3) | 2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1). Toje bendrojoje pozicijoje raginama, inter alia, skatinti, kad kuo daugiau šalių prisijungtų prie Kodekso, visų pirma, kad tai padarytų šalys, turinčios balistinių raketų pajėgumų, taip pat toliau plėtoti ir įgyvendinti Kodeksą, ypač jame numatytas pasitikėjimo stiprinimo priemones, ir skatinti glaudesnes Kodekso sąsajas su JT daugiašale ginklų neplatinimo sistema; |
| --- | --- |

(3)

2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1). Toje bendrojoje pozicijoje raginama, inter alia, skatinti, kad kuo daugiau šalių prisijungtų prie Kodekso, visų pirma, kad tai padarytų šalys, turinčios balistinių raketų pajėgumų, taip pat toliau plėtoti ir įgyvendinti Kodeksą, ypač jame numatytas pasitikėjimo stiprinimo priemones, ir skatinti glaudesnes Kodekso sąsajas su JT daugiašale ginklų neplatinimo sistema;

| (4) | 2008 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė išvadas ir dokumentą „Naujos Europos Sąjungos veiksmų kryptys kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu“. Dokumente, inter alia, teigiama, kad MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimas tebėra viena iš didžiausių problemų saugumo srityje ir kad neplatinimo politika yra labai svarbi bendros užsienio ir saugumo politikos dalis. Atsižvelgdama į padarytą pažangą ir į tai, kad toliau dedamos pastangos įgyvendinant šias „naujas veiksmų kryptis“, 2010 m. gruodžio mėn. Taryba susitarė jų įgyvendinimo laikotarpį pratęsti iki 2012 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(4)

2008 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė išvadas ir dokumentą „Naujos Europos Sąjungos veiksmų kryptys kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu“. Dokumente, inter alia, teigiama, kad MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimas tebėra viena iš didžiausių problemų saugumo srityje ir kad neplatinimo politika yra labai svarbi bendros užsienio ir saugumo politikos dalis. Atsižvelgdama į padarytą pažangą ir į tai, kad toliau dedamos pastangos įgyvendinant šias „naujas veiksmų kryptis“, 2010 m. gruodžio mėn. Taryba susitarė jų įgyvendinimo laikotarpį pratęsti iki 2012 m. pabaigos;

| (5) | 2008 m. gruodžio 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2008/974/BUSP (2) dėl paramos Kodekso įgyvendinimui, atsižvelgiant į Strategijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(5)

2008 m. gruodžio 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2008/974/BUSP (2) dėl paramos Kodekso įgyvendinimui, atsižvelgiant į Strategijos įgyvendinimą;

| (6) | 2012 m. liepos 23 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/423/BUSP (3). Tuo sprendimu suteikta galimybė sėkmingai skatinti visuotinį Kodekso taikymą ir jo principų laikymąsi. Sąjungos prioritetas – tęsti prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių dialogą, siekiant toliau skatinti visuotinį Kodekso taikymą ir jo geresnį įgyvendinimą bei stiprinimą. Šiuo sprendimu turėtų būti prisidėta prie šio proceso; |
| --- | --- |

(6)

2012 m. liepos 23 d. Taryba priėmė Sprendimą 2012/423/BUSP (3). Tuo sprendimu suteikta galimybė sėkmingai skatinti visuotinį Kodekso taikymą ir jo principų laikymąsi. Sąjungos prioritetas – tęsti prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių dialogą, siekiant toliau skatinti visuotinį Kodekso taikymą ir jo geresnį įgyvendinimą bei stiprinimą. Šiuo sprendimu turėtų būti prisidėta prie šio proceso;

| (7) | apskritai vis didesnį tarptautinės bendruomenės susirūpinimą kelia toliau vykdomas balistinių raketų, galinčių siųsti į taikinį MNG, platinimas, visų pirma raketų programos, vykdomos Artimuosiuose Rytuose, Šiaurės Rytų Azijoje ir Pietryčių Azijoje, įskaitant Iraną, Siriją ir Korėjos Liaudies Demokratinę Respubliką (toliau – KLDR); |
| --- | --- |

(7)

apskritai vis didesnį tarptautinės bendruomenės susirūpinimą kelia toliau vykdomas balistinių raketų, galinčių siųsti į taikinį MNG, platinimas, visų pirma raketų programos, vykdomos Artimuosiuose Rytuose, Šiaurės Rytų Azijoje ir Pietryčių Azijoje, įskaitant Iraną, Siriją ir Korėjos Liaudies Demokratinę Respubliką (toliau – KLDR);

| (8) | JT Saugumo Taryba (toliau – JT ST) rezoliucijoje 1540 (2004) pabrėžė, o JT ST rezoliucijoje 1977 (2011) priminė, kad branduolinių, cheminių bei biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, ir įpareigojo valstybes, inter alia, jokiomis priemonėmis nepadėti nevalstybiniams subjektams kurti, įsigyti, gaminti, turėti, gabenti, perduoti ar naudoti branduolinių, cheminių ar biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių. Tai, kad branduoliniai, cheminiai bei biologiniai ginklai ir jų siuntimo į taikinį priemonės kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, buvo dar kartą patvirtinta JT ST rezoliucijoje 1887 (2009) dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo. Be to, JT ST rezoliucijose 1929 (2010) ir 1718 (2006), grindžiamose, inter alia, JT ST rezoliucijomis 1540 (2004), 1977 (2011) ir 1887 (2009), JT Saugumo Taryba nusprendė, kad Iranas ir KLDR neturėtų vykdyti jokios veiklos, susijusios su balistinėmis raketomis, galinčiomis siųsti į taikinį branduolinius ginklus, įskaitant raketų paleidimą naudojant balistinių raketų technologijas, ir kad valstybės turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias su tokia veikla susijusių technologijų perdavimui ar susijusios techninės pagalbos teikimui Iranui ir KLDR; |
| --- | --- |

(8)

JT Saugumo Taryba (toliau – JT ST) rezoliucijoje 1540 (2004) pabrėžė, o JT ST rezoliucijoje 1977 (2011) priminė, kad branduolinių, cheminių bei biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, ir įpareigojo valstybes, inter alia, jokiomis priemonėmis nepadėti nevalstybiniams subjektams kurti, įsigyti, gaminti, turėti, gabenti, perduoti ar naudoti branduolinių, cheminių ar biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių. Tai, kad branduoliniai, cheminiai bei biologiniai ginklai ir jų siuntimo į taikinį priemonės kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, buvo dar kartą patvirtinta JT ST rezoliucijoje 1887 (2009) dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo. Be to, JT ST rezoliucijose 1929 (2010) ir 1718 (2006), grindžiamose, inter alia, JT ST rezoliucijomis 1540 (2004), 1977 (2011) ir 1887 (2009), JT Saugumo Taryba nusprendė, kad Iranas ir KLDR neturėtų vykdyti jokios veiklos, susijusios su balistinėmis raketomis, galinčiomis siųsti į taikinį branduolinius ginklus, įskaitant raketų paleidimą naudojant balistinių raketų technologijas, ir kad valstybės turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias su tokia veikla susijusių technologijų perdavimui ar susijusios techninės pagalbos teikimui Iranui ir KLDR;

| (9) | apskritai šiuo sprendimu turėtų būti remiama įvairių rūšių veikla, kuria siekiama kovoti su balistinių raketų platinimu, |
| --- | --- |

(9)

apskritai šiuo sprendimu turėtų būti remiama įvairių rūšių veikla, kuria siekiama kovoti su balistinių raketų platinimu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekdama užtikrinti nuolatinį ir praktinį tam tikrų Strategijos dalių įgyvendinimą, kaip nurodyta priede, Sąjunga:

| a) | remia paramos Kodekso ir MTCR įgyvendinimui veiklą, visų pirma siekiant:






  i) | skatinti visuotinį taikymą, visų pirma raginti, kad prie Kodekso prisijungtų visos valstybės, turinčios balistinių raketų pajėgumų; |
| --- | --- | --- |

a)

remia paramos Kodekso ir MTCR įgyvendinimui veiklą, visų pirma siekiant:

i)

skatinti visuotinį taikymą, visų pirma raginti, kad prie Kodekso prisijungtų visos valstybės, turinčios balistinių raketų pajėgumų;

| ii) | remti Kodekso įgyvendinimą ir didinti informuotumą apie jį; |
| --- | --- |

ii)

remti Kodekso įgyvendinimą ir didinti informuotumą apie jį;

| iii) | skatinti laikytis MTCR gairių ir jo priedo; |
| --- | --- |

iii)

skatinti laikytis MTCR gairių ir jo priedo;

| b) | apskritai remia įvairių rūšių veiklą kovojant su balistinių raketų platinimu, kuria visų pirma siekiama didinti informuotumą apie šią grėsmę, aktyviau dėti pastangas didinti daugiašalių priemonių veiksmingumą, didinti paramą iniciatyvoms, skirtoms šiems konkretiems uždaviniams spręsti, ir padėti suinteresuotoms šalims nacionaliniu mastu stiprinti savo atitinkamus eksporto kontrolės režimus. |
| --- | --- |

b)

apskritai remia įvairių rūšių veiklą kovojant su balistinių raketų platinimu, kuria visų pirma siekiama didinti informuotumą apie šią grėsmę, aktyviau dėti pastangas didinti daugiašalių priemonių veiksmingumą, didinti paramą iniciatyvoms, skirtoms šiems konkretiems uždaviniams spręsti, ir padėti suinteresuotoms šalims nacionaliniu mastu stiprinti savo atitinkamus eksporto kontrolės režimus.

2.   Atsižvelgiant į tai, Sąjungos remtini projektai apima šią konkrečią veiklą:

| a) | paramos Kodekso įgyvendinimui veiklą:






  i) | parengti ir paskelbti „sutikimo rinkinį“, skirtą prie Kodekso neprisijungusių valstybių informavimo veiklai, kuriame taip pat būtų primintos prie Kodekso prisijungusių valstybių pareigos; |
| --- | --- | --- |

a)

paramos Kodekso įgyvendinimui veiklą:

i)

parengti ir paskelbti „sutikimo rinkinį“, skirtą prie Kodekso neprisijungusių valstybių informavimo veiklai, kuriame taip pat būtų primintos prie Kodekso prisijungusių valstybių pareigos;

| ii) | prie Kodekso prisijungusių valstybių metinio susitikimo Vienoje metu organizuoti susijusius informavimo renginius; |
| --- | --- |

ii)

prie Kodekso prisijungusių valstybių metinio susitikimo Vienoje metu organizuoti susijusius informavimo renginius;

| iii) | JT Generalinės Asamblėjos Pirmojo komiteto posėdžių metu organizuoti susijusius informavimo renginius, kuriais būtų remiamas Kodekso įgyvendinimas; |
| --- | --- |

iii)

JT Generalinės Asamblėjos Pirmojo komiteto posėdžių metu organizuoti susijusius informavimo renginius, kuriais būtų remiamas Kodekso įgyvendinimas;

| iv) | surengti ne daugiau kaip tris regioninius informavimo seminarus, grindžiamus ES prioritetais (galbūt skirtus Azijai, Persijos įlankos šalims ir Lotynų Amerikai); |
| --- | --- |

iv)

surengti ne daugiau kaip tris regioninius informavimo seminarus, grindžiamus ES prioritetais (galbūt skirtus Azijai, Persijos įlankos šalims ir Lotynų Amerikai);

| v) | raginti prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių atstovus iš besivystančių šalių dalyvauti Kodekso metiniuose susitikimuose ir informavimo seminaruose; |
| --- | --- |

v)

raginti prie Kodekso prisijungusių ir prie jo neprisijungusių valstybių atstovus iš besivystančių šalių dalyvauti Kodekso metiniuose susitikimuose ir informavimo seminaruose;

| vi) | rengti neseniai prie Kodekso prisijungusioms valstybėms skirtus informuotumo didinimo seminarus, be kita ko, Kodekso metinio susitikimo Vienoje metu, siekiant padėti joms vykdyti savo pareigas; |
| --- | --- |

vi)

rengti neseniai prie Kodekso prisijungusioms valstybėms skirtus informuotumo didinimo seminarus, be kita ko, Kodekso metinio susitikimo Vienoje metu, siekiant padėti joms vykdyti savo pareigas;

| vii) | remti Kodekso propagavimo pastangų derinimą su JT 1540 komiteto veikla, be kita ko, finansuojant Kodekso ekspertų dalyvavimą 1540 komiteto narių apsilankymuose konkrečiose šalyse; |
| --- | --- |

vii)

remti Kodekso propagavimo pastangų derinimą su JT 1540 komiteto veikla, be kita ko, finansuojant Kodekso ekspertų dalyvavimą 1540 komiteto narių apsilankymuose konkrečiose šalyse;

| viii) | remti Kodekso saugų internetinį informacijos ir ryšių mechanizmą (toliau – e-ICC), be kita ko, stiprinant šios interneto svetainės techninius pajėgumus; |
| --- | --- |

viii)

remti Kodekso saugų internetinį informacijos ir ryšių mechanizmą (toliau – e-ICC), be kita ko, stiprinant šios interneto svetainės techninius pajėgumus;

| b) | bendrą paramos balistinių raketų neplatinimui veiklą:






  i) | daugiašalių forumų metu surengti ne daugiau kaip keturis seminarus, skirtus informuotumui apie balistinių raketų platinimą didinti, galbūt susietus su a punkte nurodytais informavimo apie Kodeksą renginiais, pavyzdžiui, surengti seminarą JT Generalinės Asamblėjos sesijos arba Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo parengiamųjų komitetų posėdžių metu; |
| --- | --- | --- |

b)

bendrą paramos balistinių raketų neplatinimui veiklą:

i)

daugiašalių forumų metu surengti ne daugiau kaip keturis seminarus, skirtus informuotumui apie balistinių raketų platinimą didinti, galbūt susietus su a punkte nurodytais informavimo apie Kodeksą renginiais, pavyzdžiui, surengti seminarą JT Generalinės Asamblėjos sesijos arba Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo parengiamųjų komitetų posėdžių metu;

| ii) | surengti ne daugiau kaip tris regioninius seminarus, skirtus informuotumui apie balistinių raketų platinimą didinti, ir skatinti diskusijas dėl perspektyvų siekiant regionų lygmeniu geriau spręsti uždavinius, susijusius su balistinių raketų platinimo keliama grėsme, galbūt susietus su kita ES informavimo apie Kodeksą veikla; bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybėmis, seminarai galėtų būti surengti Azijoje, Persijos įlankos regione ir Lotynų Amerikoje; |
| --- | --- |

ii)

surengti ne daugiau kaip tris regioninius seminarus, skirtus informuotumui apie balistinių raketų platinimą didinti, ir skatinti diskusijas dėl perspektyvų siekiant regionų lygmeniu geriau spręsti uždavinius, susijusius su balistinių raketų platinimo keliama grėsme, galbūt susietus su kita ES informavimo apie Kodeksą veikla; bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybėmis, seminarai galėtų būti surengti Azijoje, Persijos įlankos regione ir Lotynų Amerikoje;

| iii) | parengti keturis apmąstymams skirtus dokumentus dėl galimų tolesnių daugiašalių veiksmų siekiant užkirsti kelią raketų platinimo keliamai grėsmei ir skatinti nusiginklavimo pastangas balistinių raketų srityje, kuriuose visų pirma daugiausia dėmesio būtų skirta galimoms pasitikėjimo stiprinimo priemonėms ir būtų nagrinėjama galimybė pirmiausia imtis veiksmų tam tikruose regionuose, pavyzdžiui, regionuose, kurie yra itin svarbūs Sąjungai ir (arba) kuriuose artimiausiu metu galima tikėtis pažangos; |
| --- | --- |

iii)

parengti keturis apmąstymams skirtus dokumentus dėl galimų tolesnių daugiašalių veiksmų siekiant užkirsti kelią raketų platinimo keliamai grėsmei ir skatinti nusiginklavimo pastangas balistinių raketų srityje, kuriuose visų pirma daugiausia dėmesio būtų skirta galimoms pasitikėjimo stiprinimo priemonėms ir būtų nagrinėjama galimybė pirmiausia imtis veiksmų tam tikruose regionuose, pavyzdžiui, regionuose, kurie yra itin svarbūs Sąjungai ir (arba) kuriuose artimiausiu metu galima tikėtis pažangos;

| iv) | siekiant ankstyvajame etape užkirsti kelią dvejopo naudojimo technologijų ir žinių perdavimui, surengti ne daugiau kaip tris informuotumo didinimo seminarus, skirtus ekspertams, ypač ekspertams iš mokslo ir (arba) kosmoso srities bendruomenių ir iš pramonės sektoriaus; |
| --- | --- |

iv)

siekiant ankstyvajame etape užkirsti kelią dvejopo naudojimo technologijų ir žinių perdavimui, surengti ne daugiau kaip tris informuotumo didinimo seminarus, skirtus ekspertams, ypač ekspertams iš mokslo ir (arba) kosmoso srities bendruomenių ir iš pramonės sektoriaus;

| v) | skatinti sudaryti galimybę akademinės bendruomenės nariams iš besivystančių šalių, dirbantiems raketų neplatinimo srityje, dalyvauti ES kompetencijos centrų projektuose; |
| --- | --- |

v)

skatinti sudaryti galimybę akademinės bendruomenės nariams iš besivystančių šalių, dirbantiems raketų neplatinimo srityje, dalyvauti ES kompetencijos centrų projektuose;

| vi) | koordinuojant veiklą su ES kompetencijos centrais, rengti tikslines ekspertų misijas į trečiąsias šalis, kad būtų keičiamasi informacija ir dalijamasi įgyta patirtimi su raketų technologijomis bei dvejopo naudojimo prekėmis susijusios eksporto kontrolės srityje ir kad šioms šalims būtų padedama plėtoti jų nacionalinius pajėgumus; |
| --- | --- |

vi)

koordinuojant veiklą su ES kompetencijos centrais, rengti tikslines ekspertų misijas į trečiąsias šalis, kad būtų keičiamasi informacija ir dalijamasi įgyta patirtimi su raketų technologijomis bei dvejopo naudojimo prekėmis susijusios eksporto kontrolės srityje ir kad šioms šalims būtų padedama plėtoti jų nacionalinius pajėgumus;

| vii) | remti ekspertų mokymą balistinių raketų neplatinimo srityje juos kviečiant dalyvauti ES programose, pavyzdžiui, Europos saugumo ir gynybos koledžo programoje arba Sąjungos valstybių narių (toliau – valstybės narės) programose. |
| --- | --- |

vii)

remti ekspertų mokymą balistinių raketų neplatinimo srityje juos kviečiant dalyvauti ES programose, pavyzdžiui, Europos saugumo ir gynybos koledžo programoje arba Sąjungos valstybių narių (toliau – valstybės narės) programose.

Išsamus projektų aprašymas pateikiamas priede.

2 straipsnis

1.   Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) yra atsakingas už šio sprendimo įgyvendinimą.

2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo „Fondation pour la recherche stratégique“ (toliau – FRS); jis vykdo šią užduotį prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis sudaro būtinus susitarimus su FRS.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 990 000 EUR.

2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai valdomos. Šiuo tikslu ji sudaro finansavimo susitarimą su FRS. Susitarime nustatoma, kad FRS turi užtikrinti ES įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.

4.   Įsigaliojus šiam sprendimui, Komisija siekia kuo greičiau sudaryti 3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus to proceso metu ir finansavimo susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą reguliariai rengiamomis FRS ataskaitomis. Taryba tų ataskaitų pagrindu atlieka įvertinimą.

2.   Komisija teikia informaciją dėl 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų finansinių aspektų.

5 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   Šis sprendimas nustoja galioti po 30 mėnesių nuo finansavimo susitarimo, nurodyto 3 straipsnio 3 dalyje, sudarymo dienos. Tačiau jis nustoja galioti po šešių mėnesių nuo jo įsigaliojimo dienos, jei iki to laiko nesudaromas joks finansavimo susitarimas.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

F. MOGHERINI

---

(1)  2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos bendroji pozicija 2003/805/BUSP dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo (OL L 302, 2003 11 20, p. 34).

1

(2)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas 2008/974/BUSP dėl paramos Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodekso įgyvendinimui, atsižvelgiant į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 345, 2008 12 23, p. 91).

2

(3)  2012 m. liepos 23 d. Tarybos sprendimas 2012/423/BUSP dėl paramos balistinių raketų neplatinimui įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją ir Tarybos bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (OL L 196, 2012 7 24, p. 74).

3

---

PRIEDAS

1.   TIKSLAI

Sąjunga aktyviai propaguoja raketų neplatinimą. Jos pastangos šioje srityje apima Strategiją ir Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP. Be to, Taryba patvirtino „Naujas Europos Sąjungos veiksmų kryptis kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu“ ir ES parėmė JT ST rezoliuciją 1540 (2004), apie kurią nuo tada primenama JT ST rezoliucijoje 1977 (2010).

Sąjunga mano, kad MTCR yra svarbus daugiašalis dokumentas, kuriuo siekiama sustabdyti balistinių raketų sistemų ir susijusių technologijų bei praktinės patirties platinimą nustatant ir įgyvendinant padidintos rizikos medžiagų eksporto kontrolės taisykles. 19 valstybių narių yra MTCR narės ir visos valstybės narės laikosi MTCR eksporto kontrolės sąrašo įgyvendindamos Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2009 (1).

Be to, Sąjunga nuo pat pradžių tvirtai rėmė Kodeksą ir reguliariai reiškė susirūpinimą dėl balistinių raketų platinimo. Sąjunga mano, kad Kodeksas yra viena iš pagrindinių skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių. Visos valstybės narės yra prisijungusios prie Kodekso ir sąžiningai jį įgyvendina.

Anksčiau Sąjunga dėjo pastangas siekdama panaikinti likusias Kodekso įgyvendinimo bei jo visuotinio taikymo spragas organizuodama praktinius seminarus, ekspertų susitikimus ir regioninius informuotumo didinimo seminarus. Ši veikla, kuri organizuojama pagal Sprendimą 2008/974/BUSP ir kurią įgyvendina FRS, pasirodė esanti veiksminga ir aktuali.

Paskatinta tų renginių rezultatų, Sąjunga toliau įgyvendino savo iniciatyvą ir rėmė šiuos tris Kodekso aspektus:

| a) | visuotinį Kodekso taikymą; |
| --- | --- |

a)

visuotinį Kodekso taikymą;

| b) | Kodekso įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

Kodekso įgyvendinimą;

| c) | Kodekso stiprinimą ir geresnį funkcionavimą. |
| --- | --- |

c)

Kodekso stiprinimą ir geresnį funkcionavimą.

Šie veiksmai buvo vykdomi pagal Sprendimą 2012/423/BUSP, ir tai sudarė galimybę parengti kelias iniciatyvas, skirtas Kodeksui remti, be kita ko:

| a) | sukurti specialią saugią interneto svetainę; |
| --- | --- |

a)

sukurti specialią saugią interneto svetainę;

| b) | Vienoje, Ženevoje ir Niujorke organizuoti kelis susijusius renginius, kuriais siekiama propaguoti Kodeksą prie jo neprisijungusiose valstybėse; |
| --- | --- |

b)

Vienoje, Ženevoje ir Niujorke organizuoti kelis susijusius renginius, kuriais siekiama propaguoti Kodeksą prie jo neprisijungusiose valstybėse;

| c) | Paryžiuje surengti informuotumo didinimo praktinį seminarą, skirtą Afrikos ir Artimųjų Rytų šalims; |
| --- | --- |

c)

Paryžiuje surengti informuotumo didinimo praktinį seminarą, skirtą Afrikos ir Artimųjų Rytų šalims;

| d) | Singapūre, Abu Dabyje ir Limoje surengti regioninius seminarus; |
| --- | --- |

d)

Singapūre, Abu Dabyje ir Limoje surengti regioninius seminarus;

| e) | parengti apmąstymams skirtus dokumentus. |
| --- | --- |

e)

parengti apmąstymams skirtus dokumentus.

Sprendimu 2012/423/BUSP prisidėta prie informuotumo apie Kodeksą didinimo ir jo propagavimo trečiosiose šalyse. Pagal tą sprendimą Sąjunga padėjo Japonijai, Kosta Rikai, Peru, Prancūzijai, Rumunijai ir Vengrijai joms vykdant Kodekso pirmininkaujančių valstybių veiklą. Padidinus Kodekso žinomumą buvo sudarytos palankesnės sąlygos prie Kodekso prisijungti naujoms narėms.

Atsižvelgiant į pasiektus rezultatus ir į toliau vykdomą balistinių raketų, galinčių siųsti į taikinį MNG, platinimą, kuris kelia vis didesnį tarptautinės bendruomenės susirūpinimą, visų pirma dėl raketų programų, vykdomų Artimuosiuose Rytuose, Šiaurės Rytų Azijoje ir Pietryčių Azijoje, įskaitant Iraną ir KLDR, bus vykdomi šie veiksmai:

| a) | 1 projektas. Informavimas ir ryšiai; |
| --- | --- |

a)

1 projektas. Informavimas ir ryšiai;

| b) | 2 projektas. Balistinių raketų neplatinimo veiklos stiprinimas; |
| --- | --- |

b)

2 projektas. Balistinių raketų neplatinimo veiklos stiprinimas;

| c) | 3 projektas. Visuotinis Kodekso taikymas. Informavimo veikla. |
| --- | --- |

c)

3 projektas. Visuotinis Kodekso taikymas. Informavimo veikla.

Šiuo sprendimu ne tik skatinama laikytis Kodekso ir MTCR, bet ir suteikiama galimybė stiprinti tarptautinius debatus raketų platinimo klausimu ir į šią veiklą įtraukti naujus regionus bei naujas bendruomenes.

2.   PROJEKTO APRAŠYMAS

2.1.   1 projektas. Informavimas ir ryšiai

2.1.1.   Projekto tikslas

Kodeksas yra svarbus dokumentas, kuriuo siekiama sustabdyti balistinių raketų ir susijusių technologijų platinimą taikant pasitikėjimo stiprinimo ir skaidrumo priemones. Tačiau dar reikia daug nuveikti remiant jo įgyvendinimą, visų pirma siekiant:

| a) | skatinti visuotinį Kodekso taikymą, visų pirma raginti, kad prie Kodekso prisijungtų visos valstybės, turinčios balistinių raketų ir kosmoso srities pajėgumų; |
| --- | --- |

a)

skatinti visuotinį Kodekso taikymą, visų pirma raginti, kad prie Kodekso prisijungtų visos valstybės, turinčios balistinių raketų ir kosmoso srities pajėgumų;

| b) | remti visų Kodekso aspektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

remti visų Kodekso aspektų įgyvendinimą;

| c) | didinti informuotumą apie Kodeksą. |
| --- | --- |

c)

didinti informuotumą apie Kodeksą.

2.1.2.   Projekto aprašymas

Projekte numatoma trijų rūšių veikla:

| a) | parengti, sukurti, išspausdinti ir išplatinti ne daugiau kaip 1 500 lankstinukų, kuriuose apibūdinama Sąjungos teikiama parama Kodekso įgyvendinimui. Lankstinuke taip pat bus pateikta:






  i) | Kodekso aprašymas; |
| --- | --- | --- |

a)

parengti, sukurti, išspausdinti ir išplatinti ne daugiau kaip 1 500 lankstinukų, kuriuose apibūdinama Sąjungos teikiama parama Kodekso įgyvendinimui. Lankstinuke taip pat bus pateikta:

i)

Kodekso aprašymas;

| ii) | Kodekso tikslai; |
| --- | --- |

ii)

Kodekso tikslai;

| iii) | metinių deklaracijų, pranešimų apie numatomą paleidimą ir savanoriškų stebėjimo apsilankymų aprašymas; |
| --- | --- |

iii)

metinių deklaracijų, pranešimų apie numatomą paleidimą ir savanoriškų stebėjimo apsilankymų aprašymas;

| iv) | Europos strategija Kodekso ir MNG siuntimo į taikinį priemonių platinimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

iv)

Europos strategija Kodekso ir MNG siuntimo į taikinį priemonių platinimo atžvilgiu;

| v) | atliktini demaršai siekiant prisijungti prie Kodekso; |
| --- | --- |

v)

atliktini demaršai siekiant prisijungti prie Kodekso;

| vi) | kontaktiniai duomenys, skirti prie Kodekso neprisijungusioms valstybėms; |
| --- | --- |

vi)

kontaktiniai duomenys, skirti prie Kodekso neprisijungusioms valstybėms;

| b) | parengti, sukurti, išspausdinti ir išplatinti ne daugiau kaip 1 000 „sutikimo rinkinių“ (atspausdintas brošiūras ir USB atmintuką), kurie yra skirti prie Kodekso neprisijungusių valstybių informavimo veiklai ir kuriuose taip pat būtų primintos prie Kodekso prisijungusių valstybių pareigos. Šis rinkinys taip pat bus pateiktas internete ir į jį bus įtraukta visa reikiama informacija apie Kodeksą ir atitinkamus kontaktinius centrus. Į „sutikimo rinkinį“ bus įtrauktas ir a punkte aprašytas lankstinukas; |
| --- | --- |

b)

parengti, sukurti, išspausdinti ir išplatinti ne daugiau kaip 1 000 „sutikimo rinkinių“ (atspausdintas brošiūras ir USB atmintuką), kurie yra skirti prie Kodekso neprisijungusių valstybių informavimo veiklai ir kuriuose taip pat būtų primintos prie Kodekso prisijungusių valstybių pareigos. Šis rinkinys taip pat bus pateiktas internete ir į jį bus įtraukta visa reikiama informacija apie Kodeksą ir atitinkamus kontaktinius centrus. Į „sutikimo rinkinį“ bus įtrauktas ir a punkte aprašytas lankstinukas;

| c) | remti ir atnaujinti Kodekso saugų internetinį informacijos ir ryšių mechanizmą (elektroninis tiesioginis centrinis kontaktinis punktas – e-ICC), be kita ko, stiprinant šios interneto svetainės techninius pajėgumus glaudžiai bendradarbiaujant su Austrijos federacinė užsienio reikalų ministerija. |
| --- | --- |

c)

remti ir atnaujinti Kodekso saugų internetinį informacijos ir ryšių mechanizmą (elektroninis tiesioginis centrinis kontaktinis punktas – e-ICC), be kita ko, stiprinant šios interneto svetainės techninius pajėgumus glaudžiai bendradarbiaujant su Austrijos federacinė užsienio reikalų ministerija.

2.1.3.   Numatomi projekto/rodiklių rezultatai

| a) | įvairiuose renginiuose plačiai išplatinus „sutikimo rinkinį“, užtikrinamas didesnis partnerių informuotumas apie Kodekso pridėtinę vertę ir Sąjungos vaidmenį; |
| --- | --- |

a)

įvairiuose renginiuose plačiai išplatinus „sutikimo rinkinį“, užtikrinamas didesnis partnerių informuotumas apie Kodekso pridėtinę vertę ir Sąjungos vaidmenį;

| b) | saugesne Kodekso interneto svetaine sudaromos geresnės sąlygos partneriams keistis atitinkama informacija; |
| --- | --- |

b)

saugesne Kodekso interneto svetaine sudaromos geresnės sąlygos partneriams keistis atitinkama informacija;

| c) | „sutikimo rinkiniu“ naudosis Kodekso pirmininkaujanti valstybė, Austrija, kuri veikia kaip sekretoriatas (Tiesioginis centrinis kontaktinis punktas (ICC)), Sąjunga ir kiti partneriai, kai to reikės jiems vykdant informavimo veiklą. |
| --- | --- |

c)

„sutikimo rinkiniu“ naudosis Kodekso pirmininkaujanti valstybė, Austrija, kuri veikia kaip sekretoriatas (Tiesioginis centrinis kontaktinis punktas (ICC)), Sąjunga ir kiti partneriai, kai to reikės jiems vykdant informavimo veiklą.

2.1.4.   Projekto naudos gavėjai

Projekto naudos gavėjai yra tiek prie Kodekso prisijungusios, tiek prie jo neprisijungusios valstybės.

2.2.   2 projektas. Balistinių raketų neplatinimo veiklos stiprinimas

2.2.1.   Projekto tikslas

Vis didesnį tarptautinės bendruomenės susirūpinimą kelia toliau vykdomas balistinių raketų, galinčių siųsti į taikinį MNG, platinimas ir naudojimas, visų pirma raketų programos, vykdomos Artimuosiuose Rytuose, Šiaurės Rytų Azijoje ir Pietryčių Azijoje, įskaitant Iraną ir KLDR.

Apskritai šiuo projektu bus remiama įvairių rūšių veikla kovojant su balistinių raketų platinimu, kuria visų pirma siekiama didinti informuotumą apie šią grėsmę, aktyviau dėti pastangas didinti daugiašalių priemonių veiksmingumą, didinti paramą iniciatyvoms, skirtoms tiems konkretiems uždaviniams spręsti, ir padėti suinteresuotoms valstybėms nacionaliniu mastu stiprinti savo atitinkamus eksporto kontrolės režimus.

2.2.2.   Projekto aprašymas

Dviejų apmąstymams skirtų dokumentų paskelbimas per metus (iš viso keturių projekto metu). Galimos jų temos galėtų būti:

| a) | esamų zonų be MNG kaip pavyzdžio ir galimo pagrindo siekiant įgyvendinti tolesnes balistinių raketų uždraudimo iniciatyvas naudojimas; |
| --- | --- |

a)

esamų zonų be MNG kaip pavyzdžio ir galimo pagrindo siekiant įgyvendinti tolesnes balistinių raketų uždraudimo iniciatyvas naudojimas;

| b) | tolesni daugiašaliai veiksmai siekiant užkirsti kelią raketų platinimo keliamai grėsmei ir skatinti nusiginklavimo pastangas balistinių raketų srityje, daugiausia dėmesio skiriant galimoms pasitikėjimo stiprinimo priemonėms; |
| --- | --- |

b)

tolesni daugiašaliai veiksmai siekiant užkirsti kelią raketų platinimo keliamai grėsmei ir skatinti nusiginklavimo pastangas balistinių raketų srityje, daugiausia dėmesio skiriant galimoms pasitikėjimo stiprinimo priemonėms;

| c) | eksporto ir tranzito kontrolės mechanizmai; |
| --- | --- |

c)

eksporto ir tranzito kontrolės mechanizmai;

| d) | nematerialiojo technologijų perdavimo funkcija balistinių raketų srityje. |
| --- | --- |

d)

nematerialiojo technologijų perdavimo funkcija balistinių raketų srityje.

2.2.3.   Numatomi projekto/rodiklių rezultatai

| a) | Skatinant daugiašales raketų platinimo sustabdymo pastangas, įskaitant Kodeksą ir MTCR, didinama ES įtaka raketų neplatinimo srityje; |
| --- | --- |

a)

Skatinant daugiašales raketų platinimo sustabdymo pastangas, įskaitant Kodeksą ir MTCR, didinama ES įtaka raketų neplatinimo srityje;

| b) | skatinant debatus naujų iniciatyvų tema, stiprinamas Kodeksas bei MTCR ir atveriamas kelias tolesnėms iniciatyvoms; |
| --- | --- |

b)

skatinant debatus naujų iniciatyvų tema, stiprinamas Kodeksas bei MTCR ir atveriamas kelias tolesnėms iniciatyvoms;

| c) | skatinamas raketų neplatinimas; |
| --- | --- |

c)

skatinamas raketų neplatinimas;

| d) | bus paskelbti bent 4 apmąstymams skirti dokumentai; |
| --- | --- |

d)

bus paskelbti bent 4 apmąstymams skirti dokumentai;

| e) | didinant informuotumą apie dvejopo naudojimo technologijas ir žinių perdavimo klausimus, užkertamas kelias netyčiniam perdavimui tarp valstybių narių ir didinamas visuotinis informuotumas apie eksporto kontrolės mechanizmą. |
| --- | --- |

e)

didinant informuotumą apie dvejopo naudojimo technologijas ir žinių perdavimo klausimus, užkertamas kelias netyčiniam perdavimui tarp valstybių narių ir didinamas visuotinis informuotumas apie eksporto kontrolės mechanizmą.

2.2.4.   Projekto naudos gavėjai

Apmąstymams skirti dokumentai bus naudingi Sąjungai ir jos valstybėms narėms; sprendimą dėl platesnio jų platinimo priims vyriausiasis įgaliotinis, kompetentingoje Tarybos darbo grupėje aktyviai konsultuodamasis su valstybėmis narėmis. Galutinis sprendimas bus grindžiamas įgyvendinančiojo subjekto pagal šio sprendimo 2 straipsnio 2 dalį pateiktais pasiūlymais.

2.3.   3 projektas. Visuotinis Kodekso taikymas. Informavimo veikla

2.3.1.   Projekto tikslas

Vykdant projektą bus organizuoti keli renginiai, kuriais bus siekiama į procesą įtraukti prie Kodekso neprisijungusias valstybes, ir taip bus didinamas informuotumas apie balistinių raketų neplatinimą ir Kodeksą. Šiuo tikslu bus organizuojami renginiai Vienoje ir Niujorke, kad JT delegacijos galėtų dalyvauti susijusiuose renginiuose.

2.3.2.   Projekto aprašymas

Projekte bus numatyti trijų rūšių renginiai:

| a) | finansuojami keturi informavimo renginiai (po 2 kiekviename mieste), kuriais bus remiamas Kodekso įgyvendinimas bei balistinių raketų neplatinimas ir kurie įvyks šiuose dviejuose miestuose:






  i) | Niujorke, JT Generalinės Asamblėjos Pirmojo komiteto posėdžių arba Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo parengiamųjų komitetų posėdžių metu; |
| --- | --- | --- |

a)

finansuojami keturi informavimo renginiai (po 2 kiekviename mieste), kuriais bus remiamas Kodekso įgyvendinimas bei balistinių raketų neplatinimas ir kurie įvyks šiuose dviejuose miestuose:

i)

Niujorke, JT Generalinės Asamblėjos Pirmojo komiteto posėdžių arba Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo parengiamųjų komitetų posėdžių metu;

| ii) | Vienoje, vykdant su Kodeksu susijusią ar kitą atitinkamą JT veiklą Vienoje. |
| --- | --- |

ii)

Vienoje, vykdant su Kodeksu susijusią ar kitą atitinkamą JT veiklą Vienoje.

Organizaciniai seminarų aspektai:

| i) | kiekvienas seminaras truks pusę dienos, juose dalyvaus ne daugiau kaip 80 dalyvių iš JT misijų Niujorke bei Vienoje ir juos ves atrinkta pranešėjų bei ES pareigūnų grupė; |
| --- | --- |

i)

kiekvienas seminaras truks pusę dienos, juose dalyvaus ne daugiau kaip 80 dalyvių iš JT misijų Niujorke bei Vienoje ir juos ves atrinkta pranešėjų bei ES pareigūnų grupė;

| ii) | bus pakviesti ne daugiau kaip 6 pranešėjai; |
| --- | --- |

ii)

bus pakviesti ne daugiau kaip 6 pranešėjai;

| iii) | bus pakviestas Kodekso pirmininkaujančios valstybės atstovas; |
| --- | --- |

iii)

bus pakviestas Kodekso pirmininkaujančios valstybės atstovas;

| iv) | pagal šį sprendimą bus rengiami ir finansuojami ribotos sudėties pietūs ar vakarienės, kuriems vadovaus ES aukšto rango atstovas bei ekspertai ir kurių metu bus siekiama į procesą įtraukti aukšto rango pareigūnus iš atrinktų šalių.
  Šiuo tikslu įgyvendinantysis subjektas kiekvieno renginio atveju pasiūlys šalių sąrašą; kai kurios iš jų bus prie Kodekso neprisijungusios valstybės. Tokiu būdu bus sudaryta galimybė sušaukti aukšto rango atstovus, sprendžiančius ginklų neplatinimo klausimus; |
| --- | --- |

iv)

pagal šį sprendimą bus rengiami ir finansuojami ribotos sudėties pietūs ar vakarienės, kuriems vadovaus ES aukšto rango atstovas bei ekspertai ir kurių metu bus siekiama į procesą įtraukti aukšto rango pareigūnus iš atrinktų šalių.

Šiuo tikslu įgyvendinantysis subjektas kiekvieno renginio atveju pasiūlys šalių sąrašą; kai kurios iš jų bus prie Kodekso neprisijungusios valstybės. Tokiu būdu bus sudaryta galimybė sušaukti aukšto rango atstovus, sprendžiančius ginklų neplatinimo klausimus;

| b) | finansuojami trys regioniniai informavimo seminarai, kurie galėtų vykti Lotynų Amerikoje (pvz., Argentinoje, Brazilijoje, Čilėje, Meksikoje arba vienoje iš Karibų jūros regiono prie Kodekso neprisijungusių valstybių), Artimuosiuose Rytuose (pvz., Persijos įlankos šalyse, Bahreine, Katare arba Saudo Arabijoje) ir Azijoje (pvz., Indonezijoje arba Vietname). Vieta bus pasirinkta susitarus su vyriausiuoju įgaliotiniu, kompetentingoje Tarybos darbo grupėje aktyviai konsultuojantis su valstybėmis narėmis. Seminarai bus skirti raketų platinimo tendencijų klausimui ir juose daugiausia dėmesio bus skiriama regioniniams klausimams bei bus svarstomas Kodeksas, taip pat bus supažindinta su praktine informacija apie prie Kodekso prisijungusios valstybės pareigas. Į juos bus kviečiamos vyriausybiniu lygmeniu dalyvauti atitinkamo regiono prie Kodekso prisijungusios valstybės, kad pasidalytų savo patirtimi su prie Kodekso neprisijungusiomis valstybėmis. Bus pakviestas ir Kodekso pirmininkaujančios valstybės atstovas, kad padarytų pareiškimą ir pirmininkautų susitikimui. Seminaruose galėtų dalyvauti pareigūnai, diplomatai, karinis personalas, tarptautinių organizacijų atstovai, ES atstovai, akademinės bendruomenės nariai ir pan.
  Organizaciniai seminarų aspektai:






  i) | kiekvienas seminaras truks vieną dieną; |
| --- | --- | --- |

b)

finansuojami trys regioniniai informavimo seminarai, kurie galėtų vykti Lotynų Amerikoje (pvz., Argentinoje, Brazilijoje, Čilėje, Meksikoje arba vienoje iš Karibų jūros regiono prie Kodekso neprisijungusių valstybių), Artimuosiuose Rytuose (pvz., Persijos įlankos šalyse, Bahreine, Katare arba Saudo Arabijoje) ir Azijoje (pvz., Indonezijoje arba Vietname). Vieta bus pasirinkta susitarus su vyriausiuoju įgaliotiniu, kompetentingoje Tarybos darbo grupėje aktyviai konsultuojantis su valstybėmis narėmis. Seminarai bus skirti raketų platinimo tendencijų klausimui ir juose daugiausia dėmesio bus skiriama regioniniams klausimams bei bus svarstomas Kodeksas, taip pat bus supažindinta su praktine informacija apie prie Kodekso prisijungusios valstybės pareigas. Į juos bus kviečiamos vyriausybiniu lygmeniu dalyvauti atitinkamo regiono prie Kodekso prisijungusios valstybės, kad pasidalytų savo patirtimi su prie Kodekso neprisijungusiomis valstybėmis. Bus pakviestas ir Kodekso pirmininkaujančios valstybės atstovas, kad padarytų pareiškimą ir pirmininkautų susitikimui. Seminaruose galėtų dalyvauti pareigūnai, diplomatai, karinis personalas, tarptautinių organizacijų atstovai, ES atstovai, akademinės bendruomenės nariai ir pan.

Organizaciniai seminarų aspektai:

i)

kiekvienas seminaras truks vieną dieną;

| ii) | galėtų būti pakviesta dalyvauti ne daugiau kaip 50 asmenų; |
| --- | --- |

ii)

galėtų būti pakviesta dalyvauti ne daugiau kaip 50 asmenų;

| iii) | bus pakviestas Kodekso pirmininkaujančios valstybės atstovas, kad padarytų pareiškimą; |
| --- | --- |

iii)

bus pakviestas Kodekso pirmininkaujančios valstybės atstovas, kad padarytų pareiškimą;

| c) | ne daugiau kaip 10 tikslinių ekspertų misijų, skirtų prie Kodekso neprisijungusioms valstybėms. Jos iš esmės bus orientuotos į atitinkamas pramonės šakas, mokslininkų bendruomenę, eksporto kontrolės ekspertus ir pilietinės visuomenės atstovus. Vietos misijoms tikslinėse šalyse vadovaus du balistinių raketų neplatinimo srities ekspertai iš įgyvendinančiosios agentūros ir vienas ES ekspertas, koordinuodami veiklą su Europos Sąjungos kompetencijos centrais. Misijos galėtų būti vykdomos Alžyre, Bahreine, Bolivijoje, Brazilijoje, Egipte, Indijoje, Indonezijoje, Izraelyje, Katare, Kinijoje, Malaizijoje, Meksikoje, Pietų Afrikoje, Saudo Arabijoje ir Tailande, tačiau neapsiribojant šiomis šalimis. Dėl galutinio šalių sąrašo bus nuspręsta glaudžiai bendradarbiaujant su vyriausiuoju įgaliotiniu, taip pat bendradarbiaujant su juo bus apsvarstyta galimybė vykdyti bendrus demaršus JT 1540 komitetui vykdant informavimo veiklą. Misijose galėtų dalyvauti lankomos šalies pareigūnai, diplomatai, karinis personalas, akademinės bendruomenės nariai, pramonės atstovai, mokslinių tyrimų darbuotojai ir pan. Pirmenybė bus teikiama pareigūnams ir politinius spendimus priimantiems asmenims, diplomatams, atitinkamam kariniam personalui ir pan.
  Organizaciniai seminarų aspektai:






  i) | kiekvienas seminaras truks vieną dieną; |
| --- | --- | --- |

c)

ne daugiau kaip 10 tikslinių ekspertų misijų, skirtų prie Kodekso neprisijungusioms valstybėms. Jos iš esmės bus orientuotos į atitinkamas pramonės šakas, mokslininkų bendruomenę, eksporto kontrolės ekspertus ir pilietinės visuomenės atstovus. Vietos misijoms tikslinėse šalyse vadovaus du balistinių raketų neplatinimo srities ekspertai iš įgyvendinančiosios agentūros ir vienas ES ekspertas, koordinuodami veiklą su Europos Sąjungos kompetencijos centrais. Misijos galėtų būti vykdomos Alžyre, Bahreine, Bolivijoje, Brazilijoje, Egipte, Indijoje, Indonezijoje, Izraelyje, Katare, Kinijoje, Malaizijoje, Meksikoje, Pietų Afrikoje, Saudo Arabijoje ir Tailande, tačiau neapsiribojant šiomis šalimis. Dėl galutinio šalių sąrašo bus nuspręsta glaudžiai bendradarbiaujant su vyriausiuoju įgaliotiniu, taip pat bendradarbiaujant su juo bus apsvarstyta galimybė vykdyti bendrus demaršus JT 1540 komitetui vykdant informavimo veiklą. Misijose galėtų dalyvauti lankomos šalies pareigūnai, diplomatai, karinis personalas, akademinės bendruomenės nariai, pramonės atstovai, mokslinių tyrimų darbuotojai ir pan. Pirmenybė bus teikiama pareigūnams ir politinius spendimus priimantiems asmenims, diplomatams, atitinkamam kariniam personalui ir pan.

Organizaciniai seminarų aspektai:

i)

kiekvienas seminaras truks vieną dieną;

| ii) | būtų pakviesti ne daugiau kaip 25 asmenys; |
| --- | --- |

ii)

būtų pakviesti ne daugiau kaip 25 asmenys;

| iii) | galėtų būti pakviesti 3 ekspertai; |
| --- | --- |

iii)

galėtų būti pakviesti 3 ekspertai;

| iv) | bus pakviestas Kodekso pirmininkaujančios valstybės atstovas. |
| --- | --- |

iv)

bus pakviestas Kodekso pirmininkaujančios valstybės atstovas.

2.3.3.   Numatomi projekto/rodiklių rezultatai

| a) | Niujorke ir Vienoje bus surengti bent 4 informavimo renginiai; |
| --- | --- |

a)

Niujorke ir Vienoje bus surengti bent 4 informavimo renginiai;

| b) | 3 regioniniuose renginiuose suburta svarbi diplomatų ir akademinė bendruomenė ir sudarytos sąlygos naujoms prisijungimo perspektyvoms; |
| --- | --- |

b)

3 regioniniuose renginiuose suburta svarbi diplomatų ir akademinė bendruomenė ir sudarytos sąlygos naujoms prisijungimo perspektyvoms;

| c) | įvykdyta 10 ekspertų misijų siekiant skatinti visuotinį Kodekso taikymą. Tose misijose suburta bent 20 sprendimus priimančių asmenų bei pareigūnų ir padidintas aplankytų šalių pareigūnų bei sprendimus priimančių asmenų įsipareigojimų lygis; |
| --- | --- |

c)

įvykdyta 10 ekspertų misijų siekiant skatinti visuotinį Kodekso taikymą. Tose misijose suburta bent 20 sprendimus priimančių asmenų bei pareigūnų ir padidintas aplankytų šalių pareigūnų bei sprendimus priimančių asmenų įsipareigojimų lygis;

| d) | didinamas informuotumas apie raketų platinimo tendencijas, ypač apie Kodeksą, prie Kodekso neprisijungusiose valstybėse ir skatinamos diskusijos dėl tolesnių pastangų siekiant sustabdyti raketų platinimą; |
| --- | --- |

d)

didinamas informuotumas apie raketų platinimo tendencijas, ypač apie Kodeksą, prie Kodekso neprisijungusiose valstybėse ir skatinamos diskusijos dėl tolesnių pastangų siekiant sustabdyti raketų platinimą;

| e) | įgyvendinant projektą Sąjungoje ir už jos ribų skatinami debatai dėl būsimų iniciatyvų; |
| --- | --- |

e)

įgyvendinant projektą Sąjungoje ir už jos ribų skatinami debatai dėl būsimų iniciatyvų;

| f) | projektu didinamas raketų platinimo, kaip strateginės problemos, žinomumas. |
| --- | --- |

f)

projektu didinamas raketų platinimo, kaip strateginės problemos, žinomumas.

2.3.4.   Projekto naudos gavėjai

Šiuose renginiuose daugiausia dėmesio bus skiriama prie Kodekso neprisijungusioms valstybėms, nors prie Kodekso prisijungusios valstybės galėtų prie kai kurių renginių prisidėti dėl politinių priežasčių. Dalyviai pirmiausia turėtų būti vyriausybių ekspertai ir aukšto rango pareigūnai.

Naudos gavėjų valstybių galutinė atranka bus atliekama vykdant įgyvendinančiojo subjekto konsultacijas su vyriausiuoju įgaliotiniu, kompetentingoje Tarybos darbo grupėje aktyviai konsultuojantis su valstybėmis narėmis.

3.   TRUKMĖ

Bendra numatoma projektų įgyvendinimo trukmė – 30 mėnesių.

4.   ĮGYVENDINANTYSIS SUBJEKTAS

| a) | Techninis projektų įgyvendinimas bus pavestas FRS; |
| --- | --- |

a)

Techninis projektų įgyvendinimas bus pavestas FRS;

| b) | bendras finansavimas priklausys nuo FRS; |
| --- | --- |

b)

bendras finansavimas priklausys nuo FRS;

| c) | įgyvendinantysis subjektas parengs:






  i) | projektų įgyvendinimo ketvirčio ataskaitas; |
| --- | --- | --- |

c)

įgyvendinantysis subjektas parengs:

i)

projektų įgyvendinimo ketvirčio ataskaitas;

| ii) | ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo projektų įgyvendinimo pabaigos – galutinę ataskaitą; |
| --- | --- |

ii)

ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo projektų įgyvendinimo pabaigos – galutinę ataskaitą;

| d) | ataskaitos bus siunčiamos vyriausiajam įgaliotiniui; |
| --- | --- |

d)

ataskaitos bus siunčiamos vyriausiajam įgaliotiniui;

| e) | FRS užtikrins Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui. |
| --- | --- |

e)

FRS užtikrins Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.

5.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ DALYVIAI

Projektai bus visiškai finansuojami pagal šį sprendimą. Prie Kodekso prisijungiančių arba prie jo neprisijungusių valstybių ekspertai gali būti laikomi trečiųjų šalių dalyviais. Jie dirbs laikydamiesi FRS standartinių taisyklių.

---

(1)  2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (OL L 134, 2009 5 29, p. 1).

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/53

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. gruodžio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo sprendimo 2014/170/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, nuostatos, susijusios su Belizu

(2014/914/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (1), ypač į jo 34 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

1.   ĮVADAS

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 VI skyriuje nustatyta tvarka, pagal kurią šalys pripažįstamos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis, imamasi veiksmų šalių, pripažintų nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis, atžvilgiu, sudaromas nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašas, išbraukiama iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo, nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 VI skyriuje nustatyta tvarka, pagal kurią šalys pripažįstamos nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis, imamasi veiksmų šalių, pripažintų nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis, atžvilgiu, sudaromas nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašas, išbraukiama iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo, nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašas viešinamas ir imamasi neatidėliotinų priemonių;

| (3) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 32 straipsnį Komisija 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimu (2) (toliau – 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimas) informavo aštuonias trečiąsias šalis apie tai, kad Komisija jas gali pripažinti šalimis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis. Viena iš tų šalių buvo Belizas; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 32 straipsnį Komisija 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimu (2) (toliau – 2012 m. lapkričio 15 d. sprendimas) informavo aštuonias trečiąsias šalis apie tai, kad Komisija jas gali pripažinti šalimis, kurias ji laiko nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis. Viena iš tų šalių buvo Belizas;

| (4) | savo 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime Komisija pateikė informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir aplinkybes; |
| --- | --- |

(4)

savo 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime Komisija pateikė informaciją apie tokį pripažinimą pagrindžiančius esminius faktus ir aplinkybes;

| (5) | be to, 2012 m. lapkričio 15 d. Komisija atskirais laiškais informavo aštuonias trečiąsias šalis, kad svarsto galimybę pripažinti jas nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis. Viena iš tų šalių buvo Belizas; |
| --- | --- |

(5)

be to, 2012 m. lapkričio 15 d. Komisija atskirais laiškais informavo aštuonias trečiąsias šalis, kad svarsto galimybę pripažinti jas nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis. Viena iš tų šalių buvo Belizas;

| (6) | 2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (3) (toliau – 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimas) Belizas, Kambodžos Karalystė ir Gvinėjos Respublika pripažinti trečiosiomis šalimis, nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Remdamasi Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008, Komisija išdėstė priežastis, dėl kurių ji nusprendė, kad tos trys šalys nevykdė pagal tarptautinę teisę joms, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybėms, tenkančių pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti; |
| --- | --- |

(6)

2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (3) (toliau – 2013 m. lapkričio 26 d. įgyvendinimo sprendimas) Belizas, Kambodžos Karalystė ir Gvinėjos Respublika pripažinti trečiosiomis šalimis, nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Remdamasi Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008, Komisija išdėstė priežastis, dėl kurių ji nusprendė, kad tos trys šalys nevykdė pagal tarptautinę teisę joms, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybėms, tenkančių pareigų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;

| (7) | remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 33 straipsniu, Taryba Įgyvendinimo sprendimu 2014/170/ES (4) Belizą, Kambodžos Karalystę ir Gvinėjos Respubliką įtraukė į trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašą; |
| --- | --- |

(7)

remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 33 straipsniu, Taryba Įgyvendinimo sprendimu 2014/170/ES (4) Belizą, Kambodžos Karalystę ir Gvinėjos Respubliką įtraukė į trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašą;

| (8) | po to, kai Įgyvendinimo sprendimu 2014/170/ES buvo sudarytas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas, Komisija pasiūlė nustatytoms šalims galimybę pratęsti dialogą vadovaujantis Reglamente (EB) Nr. 1005/2008 nustatytais esminiais ir procedūriniais reikalavimais. Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją, įskaitant raštu ir žodžiu pateiktas pastabas, siekdama suteikti kiekvienai nustatytai šaliai galimybę ištaisyti jos įtraukimą į sąrašą lėmusią padėtį ir imtis konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima užtikrinti ilgalaikį padėties pagerėjimą. Užbaigus tą procesą pripažinta, kad Belizas ištaisė padėtį ir ėmėsi taisomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

(8)

po to, kai Įgyvendinimo sprendimu 2014/170/ES buvo sudarytas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas, Komisija pasiūlė nustatytoms šalims galimybę pratęsti dialogą vadovaujantis Reglamente (EB) Nr. 1005/2008 nustatytais esminiais ir procedūriniais reikalavimais. Komisija toliau rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją, įskaitant raštu ir žodžiu pateiktas pastabas, siekdama suteikti kiekvienai nustatytai šaliai galimybę ištaisyti jos įtraukimą į sąrašą lėmusią padėtį ir imtis konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima užtikrinti ilgalaikį padėties pagerėjimą. Užbaigus tą procesą pripažinta, kad Belizas ištaisė padėtį ir ėmėsi taisomųjų veiksmų;

| (9) | todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 34 straipsnio 1 dalį Taryba turėtų iš dalies pakeisti Įgyvendinimo sprendimą 2014/170/ES ir išbraukti Belizą iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo; |
| --- | --- |

(9)

todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 34 straipsnio 1 dalį Taryba turėtų iš dalies pakeisti Įgyvendinimo sprendimą 2014/170/ES ir išbraukti Belizą iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo;

| (10) | priėmus šį sprendimą, kuriuo Belizas išbraukiamas iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 34 straipsnio 1 dalį, 2013 m. lapkričio 26 d. Įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Belizas pripažįstamas nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, nebeturi pagrindo; |
| --- | --- |

(10)

priėmus šį sprendimą, kuriuo Belizas išbraukiamas iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 34 straipsnio 1 dalį, 2013 m. lapkričio 26 d. Įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Belizas pripažįstamas nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi, nebeturi pagrindo;

2.   BELIZO IŠBRAUKIMAS IŠ NEBENDRADARBIAUJANČIŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ SĄRAŠO

| (11) | priėmus 2013 m. lapkričio 26 d. Įgyvendinimo sprendimą ir Įgyvendinimo sprendimą 2014/170/ES, Komisija tęsė dialogą su Belizu. Visų pirma paaiškėjo, kad Belizas vykdo tarptautinėje teisėje nustatytus savo įpareigojimus ir patvirtino tinkamą teisinę kovos su NNN žvejyba sistemą; įdiegė tinkamą ir veiksmingą stebėsenos, kontrolės ir tikrinimo sistemą; sukūrė atgrasomųjų sankcijų sistemą ir užtikrino tinkamą sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos įgyvendinimą. Belizas dar labiau pagerino tarptautinių įpareigojimų, įskaitant nustatytų pagal regioninių žvejybos valdymo organizacijų rekomendacijas ir rezoliucijas, laikymąsi. Be to, vadovaudamasis tarptautine teise, Belizas įdiegė naują laivų registracijos sistemą ir laikosi atitinkamų institucijų rekomendacijų ir rezoliucijų ir vadovaudamasis Jungtinių Tautų tarptautinio neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos veiksmų planu priėmė savo nacionalinį NNN prevencijos veiksmų planą; |
| --- | --- |

(11)

priėmus 2013 m. lapkričio 26 d. Įgyvendinimo sprendimą ir Įgyvendinimo sprendimą 2014/170/ES, Komisija tęsė dialogą su Belizu. Visų pirma paaiškėjo, kad Belizas vykdo tarptautinėje teisėje nustatytus savo įpareigojimus ir patvirtino tinkamą teisinę kovos su NNN žvejyba sistemą; įdiegė tinkamą ir veiksmingą stebėsenos, kontrolės ir tikrinimo sistemą; sukūrė atgrasomųjų sankcijų sistemą ir užtikrino tinkamą sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos įgyvendinimą. Belizas dar labiau pagerino tarptautinių įpareigojimų, įskaitant nustatytų pagal regioninių žvejybos valdymo organizacijų rekomendacijas ir rezoliucijas, laikymąsi. Be to, vadovaudamasis tarptautine teise, Belizas įdiegė naują laivų registracijos sistemą ir laikosi atitinkamų institucijų rekomendacijų ir rezoliucijų ir vadovaudamasis Jungtinių Tautų tarptautinio neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos prevencijos veiksmų planu priėmė savo nacionalinį NNN prevencijos veiksmų planą;

| (12) | atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime pateiktus faktus, 2013 m. lapkričio 26 d. Įgyvendinimo sprendimą ir Įgyvendinimo sprendimą 2014/170/ES bei Belizo pateiktą su jais susijusią svarbią informaciją, Komisija išnagrinėjo, ar Belizas, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, laikosi savo tarptautinių įsipareigojimų. Ji taip pat išnagrinėjo priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti, ir Belizo kompetentingų valdžios institucijų pateiktas garantijas; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 15 d. sprendime pateiktus faktus, 2013 m. lapkričio 26 d. Įgyvendinimo sprendimą ir Įgyvendinimo sprendimą 2014/170/ES bei Belizo pateiktą su jais susijusią svarbią informaciją, Komisija išnagrinėjo, ar Belizas, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybė, laikosi savo tarptautinių įsipareigojimų. Ji taip pat išnagrinėjo priemones, kurių imtasi padėčiai ištaisyti, ir Belizo kompetentingų valdžios institucijų pateiktas garantijas;

| (13) | atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus Komisija padarė išvadą, kad priemonės, kurių ėmėsi Belizas atsižvelgdamas į savo, kaip vėliavos valstybės, pareigas yra pakankamos, kad būtų laikomasi Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 91, 94, 117 ir 118 straipsnių, Jungtinių Tautų susitarimo dėl žuvų išteklių 18, 19 ir 20 straipsnių ir FAO priemonių laikymosi susitarimo III straipsnio 8 dalies. Komisija padarė išvadą, kad Belizo pateikta informacija įrodo, kad jos įtraukimą į sąrašą lėmusi padėtis yra ištaisyta ir kad Belizas ėmėsi konkrečių priemonių, kuriomis galima užtikrinti ilgalaikį padėties pagerėjimą; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus Komisija padarė išvadą, kad priemonės, kurių ėmėsi Belizas atsižvelgdamas į savo, kaip vėliavos valstybės, pareigas yra pakankamos, kad būtų laikomasi Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 91, 94, 117 ir 118 straipsnių, Jungtinių Tautų susitarimo dėl žuvų išteklių 18, 19 ir 20 straipsnių ir FAO priemonių laikymosi susitarimo III straipsnio 8 dalies. Komisija padarė išvadą, kad Belizo pateikta informacija įrodo, kad jos įtraukimą į sąrašą lėmusi padėtis yra ištaisyta ir kad Belizas ėmėsi konkrečių priemonių, kuriomis galima užtikrinti ilgalaikį padėties pagerėjimą;

| (14) | tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 34 straipsnio 1 dalį Taryba daro išvadą, kad Belizą reikėtų išbraukti iš nebendradarbiaujančių šalių sąrašo. Todėl Įgyvendinimo sprendimas 2014/170/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(14)

tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 34 straipsnio 1 dalį Taryba daro išvadą, kad Belizą reikėtų išbraukti iš nebendradarbiaujančių šalių sąrašo. Todėl Įgyvendinimo sprendimas 2014/170/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (15) | Tarybos priimtas sprendimas nekliudo Tarybai ar Komisijai vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 VI skyriumi ateityje imtis tolesnių veiksmų užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, jei faktinė informacija atskleistų, kad Belizas nevykdė pagal tarptautinę teisę jai, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybei, tenkančių pareigų; |
| --- | --- |

(15)

Tarybos priimtas sprendimas nekliudo Tarybai ar Komisijai vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 VI skyriumi ateityje imtis tolesnių veiksmų užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, jei faktinė informacija atskleistų, kad Belizas nevykdė pagal tarptautinę teisę jai, kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar rinkos valstybei, tenkančių pareigų;

| (16) | atsižvelgiant į neigiamus įtraukimo į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą padarinius, tikslinga, kad Belizo išbraukimas iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo įsigaliotų nedelsiant, |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į neigiamus įtraukimo į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą padarinius, tikslinga, kad Belizo išbraukimas iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo įsigaliotų nedelsiant,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Belizas išbraukiamas iš Įgyvendinimo sprendimo 2014/170/ES priedo.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. MARTINA

---

(1)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

1

(2)  2012 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo trečiosioms šalims, kad Komisija svarsto galimybę jas pripažinti nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (OL C 354, 2012 11 17, p. 1).

2

(3)  2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo nustatomos trečiosios šalys, kurias Komisija pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, laiko nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis (OL C 346, 2013 11 27, p. 2).

3

(4)  2014 m. kovo 24 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2014/170/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (OL L 91, 2014 3 27, p. 43).

4

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/56

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2014/915/BUSP

2014 m. gruodžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje, EUMM Georgia

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2010 m. rugpjūčio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/452/BUSP (1), kuriuo buvo pratęstas Bendraisiais veiksmais 2008/736/BUSP (2) įsteigtos Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia (toliau – EUMM Georgia arba misija) įgaliojimų terminas. Sprendimas 2010/452/BUSP nustoja galioti 2014 m. gruodžio 14 d.; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugpjūčio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/452/BUSP (1), kuriuo buvo pratęstas Bendraisiais veiksmais 2008/736/BUSP (2) įsteigtos Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia (toliau – EUMM Georgia arba misija) įgaliojimų terminas. Sprendimas 2010/452/BUSP nustoja galioti 2014 m. gruodžio 14 d.;

| (2) | EUMM Georgia įgaliojimai turėtų būti pratęsti dar dvejų metų laikotarpiui, remiantis dabartiniais jos įgaliojimais; |
| --- | --- |

(2)

EUMM Georgia įgaliojimai turėtų būti pratęsti dar dvejų metų laikotarpiui, remiantis dabartiniais jos įgaliojimais;

| (3) | misija bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus; |
| --- | --- |

(3)

misija bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus;

| (4) | todėl Sprendimas 2010/452/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2010/452/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2010/452/BUSP iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 7 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Visi darbuotojai laikosi misijos specialių minimalių veikimo saugumo standartų ir misijos saugumo plano, remiančio ES srities saugumo politiką. Siekdami apsaugoti ES įslaptintą informaciją, kuri personalui yra patikėta vykdant pareigas, visi personalo nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybos sprendime 2013/488/ES (3).

  (3)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).“" |
| --- | --- |

1.

7 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Visi darbuotojai laikosi misijos specialių minimalių veikimo saugumo standartų ir misijos saugumo plano, remiančio ES srities saugumo politiką. Siekdami apsaugoti ES įslaptintą informaciją, kuri personalui yra patikėta vykdant pareigas, visi personalo nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybos sprendime 2013/488/ES (3).

(3)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).“"

| 2. | 12 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Misijos vadovas užtikrina ES įslaptintos informacijos apsaugą pagal Sprendimą 2013/488/ES.“ |
| --- | --- |

2.

12 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Misijos vadovas užtikrina ES įslaptintos informacijos apsaugą pagal Sprendimą 2013/488/ES.“

| 3. | 14 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2014 m. gruodžio 15 d. iki 2015 m. gruodžio 14 d. yra 18 300 000 EUR.“ |
| --- | --- |

3.

14 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2014 m. gruodžio 15 d. iki 2015 m. gruodžio 14 d. yra 18 300 000 EUR.“

| 4. | įterpiamas šis straipsnis:
  „14a straipsnis
  Projektų grupė
  1.   EUMM Georgia turi projektų grupę projektams nustatyti ir įgyvendinti. EUMM Georgia prireikus sudaro palankesnes sąlygas valstybių narių ir trečiųjų valstybių pagal jų įgaliojimus įgyvendinamiems projektams su EUMM Georgia įgaliojimais susijusiose srityse, kuriais remiami jos tikslai, ir teikia su jais susijusias konsultacijas.
  2.   Laikantis 3 dalies, EUMM Georgia yra įgaliota naudoti valstybių narių arba trečiųjų valstybių finansinius įnašus nustatytiems projektams, kurie nuosekliai papildo kitus EUMM Georgia veiksmus, įgyvendinti, jei tie projektai:






  a) | yra numatyti šio sprendimo finansinėje pažymoje arba |
| --- | --- | --- |

4.

įterpiamas šis straipsnis:

„14a straipsnis

Projektų grupė

1.   EUMM Georgia turi projektų grupę projektams nustatyti ir įgyvendinti. EUMM Georgia prireikus sudaro palankesnes sąlygas valstybių narių ir trečiųjų valstybių pagal jų įgaliojimus įgyvendinamiems projektams su EUMM Georgia įgaliojimais susijusiose srityse, kuriais remiami jos tikslai, ir teikia su jais susijusias konsultacijas.

2.   Laikantis 3 dalies, EUMM Georgia yra įgaliota naudoti valstybių narių arba trečiųjų valstybių finansinius įnašus nustatytiems projektams, kurie nuosekliai papildo kitus EUMM Georgia veiksmus, įgyvendinti, jei tie projektai:

a)

yra numatyti šio sprendimo finansinėje pažymoje arba

| b) | yra įtraukti įgaliojimų vykdymo laikotarpiu, misijos vadovo prašymu iš dalies pakeitus minėtą finansinę pažymą. |
| --- | --- |

b)

yra įtraukti įgaliojimų vykdymo laikotarpiu, misijos vadovo prašymu iš dalies pakeitus minėtą finansinę pažymą.

EUMM Georgia su tomis valstybėmis sudaro susitarimą, kuriame visų pirma nustatomos konkrečios procedūros, taikomos nagrinėjant trečiųjų šalių skundus dėl žalos, padarytos dėl EUMM Georgia veiksmų arba neveikimo naudojant lėšas, kurias skyrė tos valstybės. Prisidedančiosios valstybės jokiomis aplinkybėmis negali Sąjungos ar vyriausiojo įgaliotinio laikyti atsakingais už EUMM Georgia veiksmus ar neveikimą naudojant lėšas, kurias skyrė tos valstybės.

3.   Trečiųjų valstybių finansiniams įnašams į projektų grupę turi pritarti PSK.“

| 5. | 16 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Vadovaujantis Sprendimu 2013/488/ES, vyriausiasis įgaliotinis įgaliojamas atitinkamais atvejais ir pagal misijos reikmes teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms šiai misijai parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL“ laipsnio slaptumo žyma.
  2.   Vadovaujantis Sprendimu 2013/488/ES, vyriausiasis įgaliotinis taip pat įgaliojamas pagal misijos vykdymo reikmes teikti JT ir ESBO šiai misijai parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE/ES RESTRICTED“ laipsnio slaptumo žyma. Tuo tikslu parengiami vyriausiojo įgaliotinio ir JT bei ESBO kompetentingų organų susitarimai.
  3.   Atsiradus konkrečioms ir su veikla susijusioms neatidėliotinoms reikmėms, vyriausiasis įgaliotinis taip pat įgaliojamas teikti priimančiajai valstybei šiai misijai parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE/ES RESTRICTED“ laipsnio slaptumo žyma, vadovaujantis Sprendimu 2013/488/ES. Tuo tikslu parengiami vyriausiojo įgaliotinio ir priimančiosios valstybės kompetentingų valdžios institucijų susitarimai.“ |
| --- | --- |

5.

16 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Vadovaujantis Sprendimu 2013/488/ES, vyriausiasis įgaliotinis įgaliojamas atitinkamais atvejais ir pagal misijos reikmes teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms šiai misijai parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL“ laipsnio slaptumo žyma.

2.   Vadovaujantis Sprendimu 2013/488/ES, vyriausiasis įgaliotinis taip pat įgaliojamas pagal misijos vykdymo reikmes teikti JT ir ESBO šiai misijai parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE/ES RESTRICTED“ laipsnio slaptumo žyma. Tuo tikslu parengiami vyriausiojo įgaliotinio ir JT bei ESBO kompetentingų organų susitarimai.

3.   Atsiradus konkrečioms ir su veikla susijusioms neatidėliotinoms reikmėms, vyriausiasis įgaliotinis taip pat įgaliojamas teikti priimančiajai valstybei šiai misijai parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE/ES RESTRICTED“ laipsnio slaptumo žyma, vadovaujantis Sprendimu 2013/488/ES. Tuo tikslu parengiami vyriausiojo įgaliotinio ir priimančiosios valstybės kompetentingų valdžios institucijų susitarimai.“

| 6. | 18 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Jis nustoja galioti 2016 m. gruodžio 14 d.“ |
| --- | --- |

6.

18 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jis nustoja galioti 2016 m. gruodžio 14 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2014 m. gruodžio 15 d.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. GOZI

---

(1)  2010 m. rugpjūčio 12 d. Tarybos sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia (OL L 213, 2010 8 13, p. 43).

1

(2)  2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/736/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) (OL L 248, 2008 9 17, p. 26).

2

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/58

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. gruodžio 15 d.

kuriuo ištaisomas Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2014/154/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 leidžiama pateikti rinkai (6S)-5-metiltetrahidrofolinę rūgštį, gliukozamino druską, kaip naują maisto sudedamąją dalį, priedas

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 9452)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(2014/916/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų (1), ypač į jo 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/154/ES (2) leidžiama pateikti rinkai (6S)-5-metiltetrahidrofolinę rūgštį, gliukozamino druską, kaip naują maisto sudedamąją dalį; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/154/ES (2) leidžiama pateikti rinkai (6S)-5-metiltetrahidrofolinę rūgštį, gliukozamino druską, kaip naują maisto sudedamąją dalį;

| (2) | Įgyvendinimo sprendimo 2014/154/ES priede nustatyta (6S)-5-metiltetrahidrofolinės rūgšties, gliukozamino druskos, specifikacija. Priedo specifikacijoje yra klaida. Ši klaida turėtų būti ištaisyta; |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinimo sprendimo 2014/154/ES priede nustatyta (6S)-5-metiltetrahidrofolinės rūgšties, gliukozamino druskos, specifikacija. Priedo specifikacijoje yra klaida. Ši klaida turėtų būti ištaisyta;

| (3) | todėl Įgyvendinimo sprendimas 2014/154/ES turėtų būti atitinkamai ištaisytas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Įgyvendinimo sprendimas 2014/154/ES turėtų būti atitinkamai ištaisytas;

| (4) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2014/154/ES priede pateiktoje specifikacijoje įrašas, skirtas gliukozamino analizės duomenims, pakeičiamas taip:

| „Gliukozamino analizės duomenys | 34–46 % sausosios medžiagos“ |
| --- | --- |

„Gliukozamino analizės duomenys

34–46 % sausosios medžiagos“

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas „Gnosis SpA“, Via Lavoratori Autobianchi 1, 20832 Desio (MB), Italija.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 43, 1997 2 14, p. 1.

1

(2)  2014 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/154/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 leidžiama pateikti rinkai (6S)-5-metiltetrahidrofolinę rūgštį, gliukozamino druską, kaip naują maisto sudedamąją dalį (OL L 85, 2014 3 21, p. 10).

2

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/59

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. gruodžio 15 d.

kuriuo Tarybos direktyvai 2000/29/EB įgyvendinti nustatomos išsamios pranešimo apie aptiktus kenksminguosius organizmus ir apie priemones, kurių ėmėsi arba ketina imtis valstybės narės, taisyklės

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 9460)

(2014/917/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams arba augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos 16 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | pranešimuose apie kenksmingųjų organizmų aptikimą, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 1 dalyje, arba pranešimuose apie esamą arba įtariamą kenksmingųjų organizmų atsiradimą, kaip nurodyta tos direktyvos 16 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, turėtų būti pateikiama informacija, kurią turėdama Komisija ir kitos valstybės narės galėtų planuoti ir įgyvendinti veiksmingiausius galimus veiksmus Sąjungos ar regioniniu lygiu. Tai yra svarbu, siekiant užtikrinti visapusę Sąjungos teritorijos apsaugą nuo galimų fitosanitarinės rizikos šaltinių; |
| --- | --- |

(1)

pranešimuose apie kenksmingųjų organizmų aptikimą, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 1 dalyje, arba pranešimuose apie esamą arba įtariamą kenksmingųjų organizmų atsiradimą, kaip nurodyta tos direktyvos 16 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, turėtų būti pateikiama informacija, kurią turėdama Komisija ir kitos valstybės narės galėtų planuoti ir įgyvendinti veiksmingiausius galimus veiksmus Sąjungos ar regioniniu lygiu. Tai yra svarbu, siekiant užtikrinti visapusę Sąjungos teritorijos apsaugą nuo galimų fitosanitarinės rizikos šaltinių;

| (2) | siekiant užtikrinti greitą reagavimą, tam tikros pranešimo dalys, atsižvelgiant į jų svarbą ir galimybę juos sparčiai pateikti, turėtų būti pateikiamos per aštuonias darbo dienas po to, kai buvo patvirtintas kenksmingųjų organizmų aptikimas arba atsiradimas, o likusi reikiama informacija turėtų būti pateikiama ne vėliau kaip per trisdešimt dienų po minėto patvirtinimo; |
| --- | --- |

(2)

siekiant užtikrinti greitą reagavimą, tam tikros pranešimo dalys, atsižvelgiant į jų svarbą ir galimybę juos sparčiai pateikti, turėtų būti pateikiamos per aštuonias darbo dienas po to, kai buvo patvirtintas kenksmingųjų organizmų aptikimas arba atsiradimas, o likusi reikiama informacija turėtų būti pateikiama ne vėliau kaip per trisdešimt dienų po minėto patvirtinimo;

| (3) | siekiant užtikrinti Komisijos ir kitų valstybių narių informavimą apie visus pokyčius, pranešančioji valstybė narė, gavusi naujos svarbios informacijos arba, jei ji ėmėsi naujų svarbių priemonių po reikalingos informacijos pateikimo, nedelsdama atnaujina pranešimus; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti Komisijos ir kitų valstybių narių informavimą apie visus pokyčius, pranešančioji valstybė narė, gavusi naujos svarbios informacijos arba, jei ji ėmėsi naujų svarbių priemonių po reikalingos informacijos pateikimo, nedelsdama atnaujina pranešimus;

| (4) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pranešimų turinys

1.   Valstybės narės, pranešdamos Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie bet kokio kenksmingojo organizmo aptikimą arba atsiradimą, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje, arba apie esamą bet kokio kenksmingojo organizmo atsiradimą, kaip nurodyta tos direktyvos 16 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, pateikia priede numatytą informaciją.

2.   Jei taikoma, valstybės narės, pranešdamos Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie įtariamą bet kokio kenksmingojo organizmo atsiradimą, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, pateikia priede numatytą informaciją.

2 straipsnis

Pranešimų pateikimo terminai

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip per aštuonias darbo dienas po to, kai atsakinga oficiali įstaiga oficialiai patvirtina kenksmingojo organizmo aptikimą arba esamą atsiradimą, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje ir 16 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, pateikia pranešimą, kuriame pateikiama bent priedo 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 5.6, 6.4 ir 8 punktuose prašoma informacija.

2.   Valstybės narės ne vėliau kaip per trisdešimt dienų po to, kai atsakinga oficiali įstaiga oficialiai patvirtina kenksmingojo organizmo aptikimą arba esamąjį atsiradimą, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje ir 16 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, pateikia pranešimą, kuriame pateikiama 1 dalyje nenurodytuose priedo punktuose prašoma informacija.

3.   Valstybės narės ne vėliau kaip per aštuonias darbo dienas po to, kai atsakinga oficiali įstaiga įtaria kenksmingojo organizmo atsiradimą, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, pateikia pranešimą, kuriame pateikiama bent priedo 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 6.4 ir 8 punktuose prašoma informacija.

4.   Valstybės narės ne vėliau kaip per trisdešimt dienų po to, kai atsakinga oficiali įstaiga įtaria kenksmingojo organizmo atsiradimą, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, pateikia pranešimą, kuriame pateikiama 3 dalyje nenurodytuose priedo punktuose prašoma informacija.

5.   Valstybės narės, gavusios svarbios naujos informacijos ir ją patikrinusios arba jei jos ėmėsi naujų priemonių, nedelsdamos atnaujina 1–4 dalyse nurodytus pranešimus.

3 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1.

1

---

PRIEDAS

1 STRAIPSNYJE NURODYTŲ PRANEŠIMŲ TURINYS

1.   Bendra pranešimo informacija.

| 1.1. | Pavadinimas. Nurodomas susijusio kenksmingojo organizmo mokslinis pavadinimas, vieta ir tai, ar jis aptiktas pirmą kartą, ar ne. Mokslinis pavadinimas nurodomas pagal vieną iš šių punktų:






  a) | kenksmingojo organizmo mokslinis pavadinimas, kaip nurodyta Direktyvoje 2000/29/EB arba kaip nurodyta priemonėse, priimtose pagal tos direktyvos 16 straipsnio 3 dalį, įskaitant, jei taikoma, patovarą, arba |
| --- | --- | --- |

1.1.

Pavadinimas. Nurodomas susijusio kenksmingojo organizmo mokslinis pavadinimas, vieta ir tai, ar jis aptiktas pirmą kartą, ar ne. Mokslinis pavadinimas nurodomas pagal vieną iš šių punktų:

a)

kenksmingojo organizmo mokslinis pavadinimas, kaip nurodyta Direktyvoje 2000/29/EB arba kaip nurodyta priemonėse, priimtose pagal tos direktyvos 16 straipsnio 3 dalį, įskaitant, jei taikoma, patovarą, arba

| b) | jei a punktas netaikomas, tarptautinės organizacijos patvirtintas mokslinis pavadinimas, įskaitant patovarą, ir tos organizacijos pavadinimas, arba |
| --- | --- |

b)

jei a punktas netaikomas, tarptautinės organizacijos patvirtintas mokslinis pavadinimas, įskaitant patovarą, ir tos organizacijos pavadinimas, arba

| c) | jei netaikomas nei a, nei b punktas, nurodomas mokslinis pavadinimas remiantis patikimiausiu informacijos šaltiniu, taip pat nurodomas tas šaltinis. |
| --- | --- |

c)

jei netaikomas nei a, nei b punktas, nurodomas mokslinis pavadinimas remiantis patikimiausiu informacijos šaltiniu, taip pat nurodomas tas šaltinis.

Galima pateikti aiškinamųjų pastabų.

| 1.2. | Santrauka. Informacijos santraukos pateikimas 3–7 punktuose. |
| --- | --- |

1.2.

Santrauka. Informacijos santraukos pateikimas 3–7 punktuose.

| 1.3. | Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) dalinis pranešimas pagal 2 straipsnio 1 dalį arba pagal 2 straipsnio 3 dalį; 2) pranešimas pagal 2 straipsnio 2 arba 4 dalį; 3) pranešimo atnaujinimas pagal 2 straipsnio 5 dalį; 4) baigiamoji pastaba, kurioje nurodoma priemonių taikymo nutraukimo data ir priežastis. |
| --- | --- |

1.3.

Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) dalinis pranešimas pagal 2 straipsnio 1 dalį arba pagal 2 straipsnio 3 dalį; 2) pranešimas pagal 2 straipsnio 2 arba 4 dalį; 3) pranešimo atnaujinimas pagal 2 straipsnio 5 dalį; 4) baigiamoji pastaba, kurioje nurodoma priemonių taikymo nutraukimo data ir priežastis.

2.   Informacija apie vieną bendrą instituciją ir atsakinguosius asmenis.

| 2.1. | Pranešimą teikiančios vienos bendros institucijos, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 1 straipsnio 4 dalyje, pavadinimas (toliau – viena bendra institucija). Nurodoma „Pranešimas“, o toliau – vienos bendros institucijos ir tos institucijos valstybės narės pavadinimas. |
| --- | --- |

2.1.

Pranešimą teikiančios vienos bendros institucijos, kaip nurodyta Direktyvos 2000/29/EB 1 straipsnio 4 dalyje, pavadinimas (toliau – viena bendra institucija). Nurodoma „Pranešimas“, o toliau – vienos bendros institucijos ir tos institucijos valstybės narės pavadinimas.

| 2.2. | Oficialūs vienos bendros institucijos asmenys ryšiams. Nurodomas vienos bendros institucijos asmeniu ryšiams susijusio pranešimo klausimais paskirto asmens vardas ir pavardė, telefono numeris ir e. pašto adresas. Jei yra daugiau asmenų ryšiams, nurodomos priežastys. |
| --- | --- |

2.2.

Oficialūs vienos bendros institucijos asmenys ryšiams. Nurodomas vienos bendros institucijos asmeniu ryšiams susijusio pranešimo klausimais paskirto asmens vardas ir pavardė, telefono numeris ir e. pašto adresas. Jei yra daugiau asmenų ryšiams, nurodomos priežastys.

3.   Kenksmingojo organizmo aptikimo vieta.

| 3.1. | Kuo tiksliau nurodoma susijusio kenksmingo organizmo aptikimo vieta – bent administracinis regionas (pvz., savivaldybė, miestas, provincija). |
| --- | --- |

3.1.

Kuo tiksliau nurodoma susijusio kenksmingo organizmo aptikimo vieta – bent administracinis regionas (pvz., savivaldybė, miestas, provincija).

| 3.2. | Pagal 3.1 punktą, pateikiamas (-i) atitinkamos vietovės žemėlapis (-iai). Taip pat galima pateikti pastabų, informacijos apie ribas, nurodant Eurostato teritorinių vienetų nomenklatūrą (NUTS) arba geografinius kodus (Geocodes), taip pat aeronuotraukas arba GPS ir pagrindines koordinates. |
| --- | --- |

3.2.

Pagal 3.1 punktą, pateikiamas (-i) atitinkamos vietovės žemėlapis (-iai). Taip pat galima pateikti pastabų, informacijos apie ribas, nurodant Eurostato teritorinių vienetų nomenklatūrą (NUTS) arba geografinius kodus (Geocodes), taip pat aeronuotraukas arba GPS ir pagrindines koordinates.

4.   Informacija, susijusi su pranešimo priežastimi, ir susijusios teritorijos ir valstybės narės užkrėtimo kenksmingaisiais organizmais statusu.

| 4.1. | Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) kenksmingasis organizmas susijusios valstybės narės teritorijoje patvirtintas arba jo buvimas įtariamas pirmą kartą; 2) kenksmingojo organizmo atsiradimas patvirtintas arba įtariamas susijusios valstybės narės teritorijos dalyje, kurioje kenksmingojo organizmo anksčiau aptikta nebuvo. 2 varianto atveju, jei taikoma, nurodoma, kad kenksmingasis organizmas atsirado susijusios valstybės narės teritorijos dalyje, kurioje tas kenksmingasis organizmas anksčiau buvo nustatytas ir išnaikintas. |
| --- | --- |

4.1.

Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) kenksmingasis organizmas susijusios valstybės narės teritorijoje patvirtintas arba jo buvimas įtariamas pirmą kartą; 2) kenksmingojo organizmo atsiradimas patvirtintas arba įtariamas susijusios valstybės narės teritorijos dalyje, kurioje kenksmingojo organizmo anksčiau aptikta nebuvo. 2 varianto atveju, jei taikoma, nurodoma, kad kenksmingasis organizmas atsirado susijusios valstybės narės teritorijos dalyje, kurioje tas kenksmingasis organizmas anksčiau buvo nustatytas ir išnaikintas.

| 4.2. | Teritorijos užkrėtimo kenksmingaisiais organizmais statusas po oficialaus patvirtinimo, kad joje aptiktas kenksmingasis organizmas. Pasirenkamas vienas ar daugiau variantų ir pateikiama aiškinamoji pastaba: 1) yra: visose susijusios teritorijos dalyse; 2) yra: tik konkrečiose susijusios teritorijos dalyse; 3) yra: konkrečiose teritorijos dalyse, kuriose augalai šeimininkai neauginami; 4) yra: šiuo metu naikinamas; 5) yra: šiuo metu izoliuojamas; 6) yra: mažai paplitęs; 7) nėra: kenksmingasis organizmas aptiktas, bet išnaikintas; 8) nėra: kenksmingasis organizmas buvo aptiktas, tačiau jo daugiau nebeaptinkama dėl kitų priežasčių nei išnaikinimas; 9) trumpalaikis aptikimas (kenksmingasis organizmas aptiktas, tačiau nemanoma, kad jis įsitvirtins): veiksmų nesiimama; 10) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, padėtis stebima; 11) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, kenksmingasis organizmas naikinamas; 12) kita. |
| --- | --- |

4.2.

Teritorijos užkrėtimo kenksmingaisiais organizmais statusas po oficialaus patvirtinimo, kad joje aptiktas kenksmingasis organizmas. Pasirenkamas vienas ar daugiau variantų ir pateikiama aiškinamoji pastaba: 1) yra: visose susijusios teritorijos dalyse; 2) yra: tik konkrečiose susijusios teritorijos dalyse; 3) yra: konkrečiose teritorijos dalyse, kuriose augalai šeimininkai neauginami; 4) yra: šiuo metu naikinamas; 5) yra: šiuo metu izoliuojamas; 6) yra: mažai paplitęs; 7) nėra: kenksmingasis organizmas aptiktas, bet išnaikintas; 8) nėra: kenksmingasis organizmas buvo aptiktas, tačiau jo daugiau nebeaptinkama dėl kitų priežasčių nei išnaikinimas; 9) trumpalaikis aptikimas (kenksmingasis organizmas aptiktas, tačiau nemanoma, kad jis įsitvirtins): veiksmų nesiimama; 10) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, padėtis stebima; 11) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, kenksmingasis organizmas naikinamas; 12) kita.

| 4.3. | Užkrėtimo kenksmingaisiais organizmais statusas susijusioje valstybėje narėje prieš oficialiai patvirtinant, kad joje aptiktas arba įtariamas kenksmingasis organizmas. Pasirenkamas vienas ar daugiau variantų ir pateikiama aiškinamoji pastaba: 1) yra: visose susijusios valstybės narės dalyse; 2) yra: tik kai kuriose susijusios valstybės narės dalyse; 3) yra: konkrečiose valstybės narės dalyse, kuriose augalas (-ai) šeimininkas (-ai) neauginamas (-i); 4) yra: sezoniškai; 5) yra: šiuo metu naikinamas; 6) yra: šiuo metu izoliuojamas, jei išnaikinti neįmanoma; 7) yra: mažai paplitęs; 8) nėra: įrašų apie kenksmingąjį organizmą nėra; 9) nėra: kenksmingasis organizmas išnaikintas; 10) nėra: kenksmingojo organizmo daugiau nebeaptinkama dėl kitų priežasčių nei išnaikinimas; 11) nėra: įrašai apie kenksmingąjį organizmą negaliojantys; 12) nėra: įrašai apie kenksmingąjį organizmą nepatikimi; 13) nėra: tik laikinai; 14) trumpalaikis aptikimas: veiksmų nesiimama; 15) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, padėtis stebima; 16) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, kenksmingasis organizmas naikinamas; 17) kita. |
| --- | --- |

4.3.

Užkrėtimo kenksmingaisiais organizmais statusas susijusioje valstybėje narėje prieš oficialiai patvirtinant, kad joje aptiktas arba įtariamas kenksmingasis organizmas. Pasirenkamas vienas ar daugiau variantų ir pateikiama aiškinamoji pastaba: 1) yra: visose susijusios valstybės narės dalyse; 2) yra: tik kai kuriose susijusios valstybės narės dalyse; 3) yra: konkrečiose valstybės narės dalyse, kuriose augalas (-ai) šeimininkas (-ai) neauginamas (-i); 4) yra: sezoniškai; 5) yra: šiuo metu naikinamas; 6) yra: šiuo metu izoliuojamas, jei išnaikinti neįmanoma; 7) yra: mažai paplitęs; 8) nėra: įrašų apie kenksmingąjį organizmą nėra; 9) nėra: kenksmingasis organizmas išnaikintas; 10) nėra: kenksmingojo organizmo daugiau nebeaptinkama dėl kitų priežasčių nei išnaikinimas; 11) nėra: įrašai apie kenksmingąjį organizmą negaliojantys; 12) nėra: įrašai apie kenksmingąjį organizmą nepatikimi; 13) nėra: tik laikinai; 14) trumpalaikis aptikimas: veiksmų nesiimama; 15) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, padėtis stebima; 16) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, kenksmingasis organizmas naikinamas; 17) kita.

| 4.4. | Užkrėtimo kenksmingaisiais organizmais statusas susijusioje valstybėje narėje po oficialaus patvirtinimo, kad joje aptiktas kenksmingasis organizmas. Pasirenkamas vienas ar daugiau variantų ir pateikiama aiškinamoji pastaba: 1) yra: visose susijusios valstybės narės dalyse; 2) yra: tik kai kuriose susijusios valstybės narės dalyse; 3) yra: konkrečiose valstybės narės dalyse, kuriose augalas (-ai) šeimininkas (-ai) neauginamas (-i); 4) yra: sezoniškai; 5) yra: šiuo metu naikinamas; 6) yra: šiuo metu izoliuojamas, jei išnaikinti neįmanoma; 7) yra: mažai paplitęs; 8) nėra: kenksmingasis organizmas išnaikintas; 9) nėra: kenksmingojo organizmo daugiau nebeaptinkama dėl kitų priežasčių nei išnaikinimas; 10) nėra: įrašai apie kenksmingąjį organizmą negaliojantys; 11) nėra: įrašai apie kenksmingąjį organizmą nepatikimi; 12) nėra: tik laikinai; 13) trumpalaikis aptikimas: veiksmų nesiimama; 14) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, padėtis stebima; 15) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, kenksmingasis organizmas naikinamas; 16) kita. |
| --- | --- |

4.4.

Užkrėtimo kenksmingaisiais organizmais statusas susijusioje valstybėje narėje po oficialaus patvirtinimo, kad joje aptiktas kenksmingasis organizmas. Pasirenkamas vienas ar daugiau variantų ir pateikiama aiškinamoji pastaba: 1) yra: visose susijusios valstybės narės dalyse; 2) yra: tik kai kuriose susijusios valstybės narės dalyse; 3) yra: konkrečiose valstybės narės dalyse, kuriose augalas (-ai) šeimininkas (-ai) neauginamas (-i); 4) yra: sezoniškai; 5) yra: šiuo metu naikinamas; 6) yra: šiuo metu izoliuojamas, jei išnaikinti neįmanoma; 7) yra: mažai paplitęs; 8) nėra: kenksmingasis organizmas išnaikintas; 9) nėra: kenksmingojo organizmo daugiau nebeaptinkama dėl kitų priežasčių nei išnaikinimas; 10) nėra: įrašai apie kenksmingąjį organizmą negaliojantys; 11) nėra: įrašai apie kenksmingąjį organizmą nepatikimi; 12) nėra: tik laikinai; 13) trumpalaikis aptikimas: veiksmų nesiimama; 14) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, padėtis stebima; 15) trumpalaikis aptikimas: imamasi veiksmų, kenksmingasis organizmas naikinamas; 16) kita.

5.   Informacija apie kenksmingojo organizmo nustatymą, ėminių ėmimą, bandymus ir patvirtinimą.

| 5.1. | Nurodoma, kaip kenksmingasis organizmas buvo aptiktas arba nustatytas. Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) su kenksmingaisiais organizmais susijęs oficialus tyrimas; 2) tyrimas, susijęs su jau esančiu arba išnaikintu kenksmingojo organizmo protrūkiu; 3) bet kokios rūšies fitosanitariniai patikrinimai; 4) atsekamasis ir tolesnis tikrinimas dėl atitinkamo kenksmingojo organizmo konkretaus aptikimo; 5) oficialus, tačiau ne fitosanitarinis patikrinimas; 6) informacija, pateikta profesionalių veiklos vykdytojų, laboratorijų arba kitų asmenų; 7) mokslinė informacija; 8) kita. Galima pridėti daugiau pastabų laisvo teksto forma arba pridėti dokumentų. 8 varianto atveju būtinas patikslinimas. Jei taikoma, nurodyti patikrinimo (-ų) datą, aprašyti patikrinimo metodą (įskaitant, jei taikoma, vaizdinio ar kitokio patikrinimo detales) ir pateikti trumpą vietos, kurioje buvo atliktas patikrinimas, aprašymą, pridėti to patikrinimo išvadas ir nuotrauką (-ų). 3 ir 4 varianto atveju nurodyti patikrinimo (-ų) datą, aprašyti patikrinimo metodą (įskaitant, jei taikoma, vaizdinio ar kitokio patikrinimo detales). Galima pateikti trumpą vietos, kurioje buvo atliktas patikrinimas, aprašymą, pridėti to patikrinimo išvadas ir nuotrauką (-ų). |
| --- | --- |

5.1.

Nurodoma, kaip kenksmingasis organizmas buvo aptiktas arba nustatytas. Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) su kenksmingaisiais organizmais susijęs oficialus tyrimas; 2) tyrimas, susijęs su jau esančiu arba išnaikintu kenksmingojo organizmo protrūkiu; 3) bet kokios rūšies fitosanitariniai patikrinimai; 4) atsekamasis ir tolesnis tikrinimas dėl atitinkamo kenksmingojo organizmo konkretaus aptikimo; 5) oficialus, tačiau ne fitosanitarinis patikrinimas; 6) informacija, pateikta profesionalių veiklos vykdytojų, laboratorijų arba kitų asmenų; 7) mokslinė informacija; 8) kita. Galima pridėti daugiau pastabų laisvo teksto forma arba pridėti dokumentų. 8 varianto atveju būtinas patikslinimas. Jei taikoma, nurodyti patikrinimo (-ų) datą, aprašyti patikrinimo metodą (įskaitant, jei taikoma, vaizdinio ar kitokio patikrinimo detales) ir pateikti trumpą vietos, kurioje buvo atliktas patikrinimas, aprašymą, pridėti to patikrinimo išvadas ir nuotrauką (-ų). 3 ir 4 varianto atveju nurodyti patikrinimo (-ų) datą, aprašyti patikrinimo metodą (įskaitant, jei taikoma, vaizdinio ar kitokio patikrinimo detales). Galima pateikti trumpą vietos, kurioje buvo atliktas patikrinimas, aprašymą, pridėti to patikrinimo išvadas ir nuotrauką (-ų).

| 5.2. | Nustatymo data. Nurodoma data, kurią atsakinga oficialioji įstaiga aptiko arba nustatė kenksmingąjį organizmą arba pirmą kartą gavo informacijos apie tokio organizmo radimą. Jei kenksmingąjį organizmą rado asmuo ne iš atsakingos oficialiosios įstaigos, nurodoma, kada tas asmuo kenksmingąjį organizmą rado ir kada atitinkamai informavo atsakingą oficialiąją įstaigą. |
| --- | --- |

5.2.

Nustatymo data. Nurodoma data, kurią atsakinga oficialioji įstaiga aptiko arba nustatė kenksmingąjį organizmą arba pirmą kartą gavo informacijos apie tokio organizmo radimą. Jei kenksmingąjį organizmą rado asmuo ne iš atsakingos oficialiosios įstaigos, nurodoma, kada tas asmuo kenksmingąjį organizmą rado ir kada atitinkamai informavo atsakingą oficialiąją įstaigą.

| 5.3. | Ėminių ėmimas laboratorinei analizei. Jei taikoma, pateikiama informacija apie ėminių ėmimo laboratorinei analizei procedūrą, įskaitant datą, metodą ir ėminio dydį. Galima pridėti nuotraukų. |
| --- | --- |

5.3.

Ėminių ėmimas laboratorinei analizei. Jei taikoma, pateikiama informacija apie ėminių ėmimo laboratorinei analizei procedūrą, įskaitant datą, metodą ir ėminio dydį. Galima pridėti nuotraukų.

| 5.4. | Laboratorija. Jei taikoma, nurodomas su kenksmingojo organizmo nustatymu susijusios (-ių) laboratorijos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai). |
| --- | --- |

5.4.

Laboratorija. Jei taikoma, nurodomas su kenksmingojo organizmo nustatymu susijusios (-ių) laboratorijos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai).

| 5.5. | Diagnostikos metodas. Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) pagal tarpusavyje įvertintą protokolą; 2) kita; paaiškinamas atitinkamas metodas. 1 varianto atveju pridedama aiški nuoroda į atitinkamą protokolą ir, jei taikoma, nurodomas bet koks nukrypimas nuo to protokolo. |
| --- | --- |

5.5.

Diagnostikos metodas. Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) pagal tarpusavyje įvertintą protokolą; 2) kita; paaiškinamas atitinkamas metodas. 1 varianto atveju pridedama aiški nuoroda į atitinkamą protokolą ir, jei taikoma, nurodomas bet koks nukrypimas nuo to protokolo.

| 5.6. | Kenksmingojo organizmo identiškumo oficialaus patvirtinimo data. |
| --- | --- |

5.6.

Kenksmingojo organizmo identiškumo oficialaus patvirtinimo data.

6.   Informacija apie užkrėstą teritoriją ir apie protrūkio joje mastą ir priežastį.

| 6.1. | Užkrėstos teritorijos dydis ir delimitacija. Pasirenkamas vienas ar daugiau iš šių variantų: 1) užkrėstas plotas (m2, ha, km2); 2) užkrėstų augalų skaičius (vienetai); 3) užkrėstų augalų produktų kiekis (tonos, m3); 4) užkrėstos teritorijos GPS pagrindinės koordinatės arba kitoks tikslus aprašymas. Galima pateikti netikslius skaičius, tačiau tuomet reikia paaiškinti, kodėl nepateikiama tikslių skaičių. |
| --- | --- |

6.1.

Užkrėstos teritorijos dydis ir delimitacija. Pasirenkamas vienas ar daugiau iš šių variantų: 1) užkrėstas plotas (m2, ha, km2); 2) užkrėstų augalų skaičius (vienetai); 3) užkrėstų augalų produktų kiekis (tonos, m3); 4) užkrėstos teritorijos GPS pagrindinės koordinatės arba kitoks tikslus aprašymas. Galima pateikti netikslius skaičius, tačiau tuomet reikia paaiškinti, kodėl nepateikiama tikslių skaičių.

| 6.2. | Užkrėstos teritorijos ir jos apylinkių charakteristika. Pasirenkamas vienas ar daugiau iš šių variantų:






  1. | laukas – augimo vieta






  1.1. | laukas (ariamoji žemė, ganykla); |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Užkrėstos teritorijos ir jos apylinkių charakteristika. Pasirenkamas vienas ar daugiau iš šių variantų:

1.

laukas – augimo vieta

1.1.

laukas (ariamoji žemė, ganykla);

| 1.2. | sodas/vynuogynas; |
| --- | --- |

1.2.

sodas/vynuogynas;

| 1.3. | daigynas; |
| --- | --- |

1.3.

daigynas;

| 1.4. | miškas. |
| --- | --- |

1.4.

miškas.

| 2. | laukas – kita






  2.1. | privatus sodas; |
| --- | --- | --- |

2.

laukas – kita

2.1.

privatus sodas;

| 2.2. | viešos vietos; |
| --- | --- |

2.2.

viešos vietos;

| 2.3. | saugoma teritorija; |
| --- | --- |

2.3.

saugoma teritorija;

| 2.4. | laukiniai augalai kitose teritorijose nei saugomos teritorijos; |
| --- | --- |

2.4.

laukiniai augalai kitose teritorijose nei saugomos teritorijos;

| 2.5. | kita (nurodyti konkrečiai). |
| --- | --- |

2.5.

kita (nurodyti konkrečiai).

| 3. | fiziškai uždengtos vietos






  3.1. | šiltnamis; |
| --- | --- | --- |

3.

fiziškai uždengtos vietos

3.1.

šiltnamis;

| 3.2. | privati vieta, išskyrus šiltnamį; |
| --- | --- |

3.2.

privati vieta, išskyrus šiltnamį;

| 3.3. | vieša vieta, išskyrus šiltnamį; |
| --- | --- |

3.3.

vieša vieta, išskyrus šiltnamį;

| 3.4. | kita (nurodyti konkrečiai). |
| --- | --- |

3.4.

kita (nurodyti konkrečiai).

Visais atvejais nurodoma, ar atitinkamai užkrėsti vienas ar daugiau šių elementų: sodinti skirti augalai, kiti augalai ar augalų produktai.

| 6.3. | Augalai šeimininkai užkrėstoje teritorijoje ir jos apylinkėse. Nurodomas augalų šeimininkų toje teritorijoje mokslinis pavadinimas pagal 6.4 punktą. Galima pateikti papildomos informacijos apie augalų šeimininkų tankumą teritorijoje, nurodant auginimo būdus, konkrečią buveinių charakteristiką arba informaciją apie toje teritorijoje gaminamus užkratui imlius augalų produktus. |
| --- | --- |

6.3.

Augalai šeimininkai užkrėstoje teritorijoje ir jos apylinkėse. Nurodomas augalų šeimininkų toje teritorijoje mokslinis pavadinimas pagal 6.4 punktą. Galima pateikti papildomos informacijos apie augalų šeimininkų tankumą teritorijoje, nurodant auginimo būdus, konkrečią buveinių charakteristiką arba informaciją apie toje teritorijoje gaminamus užkratui imlius augalų produktus.

| 6.4. | Užkrėstas (-i) augalas (-ai), augalų produktas (-ai) ir kiti objektai. Nurodomas užkrėsto (-ų) augalo (-ų) šeimininko (-ų) mokslinis (-iai) pavadinimas (-ai).
  Jei įmanoma, nurodoma veislė, o augalų produktų atveju – produkto rūšis. |
| --- | --- |

6.4.

Užkrėstas (-i) augalas (-ai), augalų produktas (-ai) ir kiti objektai. Nurodomas užkrėsto (-ų) augalo (-ų) šeimininko (-ų) mokslinis (-iai) pavadinimas (-ai).

Jei įmanoma, nurodoma veislė, o augalų produktų atveju – produkto rūšis.

| 6.5. | Užkrato pernešėjai teritorijoje. Jei taikoma, pasirenkamas vienas iš šių variantų:






  a) | užkrato pernešėjų (bent genties lygiu) mokslinis pavadinimas, kaip nurodyta Direktyvoje 2000/29/EB arba priemonėse, priimtose pagal tos direktyvos 16 straipsnio 3 dalį, arba |
| --- | --- | --- |

6.5.

Užkrato pernešėjai teritorijoje. Jei taikoma, pasirenkamas vienas iš šių variantų:

a)

užkrato pernešėjų (bent genties lygiu) mokslinis pavadinimas, kaip nurodyta Direktyvoje 2000/29/EB arba priemonėse, priimtose pagal tos direktyvos 16 straipsnio 3 dalį, arba

| b) | jei a punktas netaikomas, tarptautinės organizacijos patvirtintas mokslinis pavadinimas ir tos (-ų) organizacijos (-ų) pavadinimas (-ai), arba |
| --- | --- |

b)

jei a punktas netaikomas, tarptautinės organizacijos patvirtintas mokslinis pavadinimas ir tos (-ų) organizacijos (-ų) pavadinimas (-ai), arba

| c) | jei netaikomas nei a, nei b punktas, nurodomas mokslinis pavadinimas remiantis patikimiausiu informacijos šaltiniu, taip pat nurodomas tas šaltinis. |
| --- | --- |

c)

jei netaikomas nei a, nei b punktas, nurodomas mokslinis pavadinimas remiantis patikimiausiu informacijos šaltiniu, taip pat nurodomas tas šaltinis.

Galima pateikti papildomos informacijos apie užkrato pernešėjų tankumą arba užkrato pernešėjams svarbių atitinkamų augalų savybes.

| 6.6. | Protrūkio mastas. Aprašomas dabartinis užkrėtimo mastas, simptomai ir padaryta žala ir, jei taikoma, įtraukiamos prognozės, kai tik tokia informacija gaunama. |
| --- | --- |

6.6.

Protrūkio mastas. Aprašomas dabartinis užkrėtimo mastas, simptomai ir padaryta žala ir, jei taikoma, įtraukiamos prognozės, kai tik tokia informacija gaunama.

| 6.7. | Protrūkio priežastis. Jei taikoma, nurodomas patvirtintas arba numanomas kenksmingojo organizmo patekimo į teritoriją kelias. Galima pridėti informacijos, susijusios su kenksmingojo organizmo patvirtinta arba galima kilme. |
| --- | --- |

6.7.

Protrūkio priežastis. Jei taikoma, nurodomas patvirtintas arba numanomas kenksmingojo organizmo patekimo į teritoriją kelias. Galima pridėti informacijos, susijusios su kenksmingojo organizmo patvirtinta arba galima kilme.

7.   Oficialios fitosanitarijos priemonės.

| 7.1. | Oficialių fitosanitarijos priemonių priėmimas. Pasirenkamas vienas iš šių variantų ir pateikiama aiškinamųjų pastabų: 1) imtasi oficialių fitosanitarijos priemonių – cheminis, biologinis arba fizinis apdorojimas; 2) imtasi oficialių fitosanitarijos priemonių, kitų nei cheminis, biologinis arba fizinis apdorojimas; 3) oficialių fitosanitarijos priemonių bus imtasi; 4) sprendimas dėl to, ar bus imtasi oficialių fitosanitarijos priemonių, dar nepriimtas; 5) oficialių fitosanitarijos priemonių nesiimta. Jei nustatoma demarkacinė zona, 1, 2 ir 3 varianto atveju nurodoma, ar tų priemonių imamasi toje zonoje, ar už jos ribų. 5 varianto atveju nurodoma oficialių fitosanitarijos priemonių nesiėmimo priežastis. |
| --- | --- |

7.1.

Oficialių fitosanitarijos priemonių priėmimas. Pasirenkamas vienas iš šių variantų ir pateikiama aiškinamųjų pastabų: 1) imtasi oficialių fitosanitarijos priemonių – cheminis, biologinis arba fizinis apdorojimas; 2) imtasi oficialių fitosanitarijos priemonių, kitų nei cheminis, biologinis arba fizinis apdorojimas; 3) oficialių fitosanitarijos priemonių bus imtasi; 4) sprendimas dėl to, ar bus imtasi oficialių fitosanitarijos priemonių, dar nepriimtas; 5) oficialių fitosanitarijos priemonių nesiimta. Jei nustatoma demarkacinė zona, 1, 2 ir 3 varianto atveju nurodoma, ar tų priemonių imamasi toje zonoje, ar už jos ribų. 5 varianto atveju nurodoma oficialių fitosanitarijos priemonių nesiėmimo priežastis.

| 7.2. | Oficialių fitosanitarijos priemonių priėmimo data. Jei tai laikinosios priemonės, nurodoma numatoma jų taikymo trukmė. |
| --- | --- |

7.2.

Oficialių fitosanitarijos priemonių priėmimo data. Jei tai laikinosios priemonės, nurodoma numatoma jų taikymo trukmė.

| 7.3. | Teritorijos, kurioje taikomos oficialios fitosanitarijos priemonės, nustatymas. Nurodomas metodas, pagal kurį nustatyta teritorija, kurioje taikomos oficialios fitosanitarijos priemonės. Jei atlikta tyrimų, pateikiami tų tyrimų rezultatai. |
| --- | --- |

7.3.

Teritorijos, kurioje taikomos oficialios fitosanitarijos priemonės, nustatymas. Nurodomas metodas, pagal kurį nustatyta teritorija, kurioje taikomos oficialios fitosanitarijos priemonės. Jei atlikta tyrimų, pateikiami tų tyrimų rezultatai.

| 7.4. | Oficialių fitosanitarijos priemonių tikslas. Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) išnaikinimas; 2) izoliavimas, jei kenksmingųjų organizmų išnaikinti neįmanoma. |
| --- | --- |

7.4.

Oficialių fitosanitarijos priemonių tikslas. Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) išnaikinimas; 2) izoliavimas, jei kenksmingųjų organizmų išnaikinti neįmanoma.

| 7.5. | Prekių gabenimui poveikį darančios priemonės. Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) priemonės, darančios poveikį prekių importui arba gabenimui Sąjungoje; 2) priemonės, nedarančios poveikio prekių importui arba gabenimui Sąjungoje. 1 varianto atveju aprašomos priemonės. |
| --- | --- |

7.5.

Prekių gabenimui poveikį darančios priemonės. Pasirenkamas vienas iš šių variantų: 1) priemonės, darančios poveikį prekių importui arba gabenimui Sąjungoje; 2) priemonės, nedarančios poveikio prekių importui arba gabenimui Sąjungoje. 1 varianto atveju aprašomos priemonės.

| 7.6. | Specialūs tyrimai. Jei specialūs tyrimai atliekami kaip oficialių fitosanitarijos priemonių dalis, nurodoma jų metodika, trukmė ir apimtis. |
| --- | --- |

7.6.

Specialūs tyrimai. Jei specialūs tyrimai atliekami kaip oficialių fitosanitarijos priemonių dalis, nurodoma jų metodika, trukmė ir apimtis.

8.   Kenksmingojo organizmo keliamo pavojaus tyrimas/vertinimas. Pasirenkama iš šių variantų: 1) kenksmingojo organizmo keliamo pavojaus tyrimas nereikalingas (kenksmingasis organizmas yra įtrauktas į Direktyvos 2000/29/EB I arba II priedą arba jam taikomos priemonės pagal tos direktyvos 16 straipsnio 3 dalį); 2) atliekamas (preliminarus) kenksmingojo organizmo keliamo pavojaus tyrimas; 3) preliminarus kenksmingojo organizmo keliamo pavojaus tyrimas jau atliktas; 4) kenksmingojo organizmo keliamo pavojaus tyrimas jau atliktas. 3 arba 4 varianto atveju aprašomi svarbiausi duomenys ir pridedamas atitinkamo kenksmingojo organizmo keliamo pavojaus tyrimas arba nurodoma, kur tą tyrimą galima rasti.

9.   Nuorodos į svarbias svetaines ir kitus informacijos šaltinius.

10.   Valstybės narės gali paprašyti Komisijos pateikti informacijos apie vieną ar daugiau 1.1, 1.3, 3.1, 4.1–4.4, 5.1–5.6, 6.1–6.7, 7.1–7.6 ir 8 punktų dalių Europos ir Viduržemio jūros regiono augalų apsaugos organizacijai.

---

| 17.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 360/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 360/65

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. gruodžio 16 d.

kuriuo baigiamas antisubsidijų tyrimas dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų

(2014/918/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 14 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   INICIJAVIMAS

| (1) | 2013 m. gruodžio 19 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Reglamento (EB) Nr. 597/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2013 m. gruodžio 19 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Reglamento (EB) Nr. 597/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Komisija tyrimą inicijavo gavusi Europos sintetinių pluoštų asociacijos (CIRFS) (toliau – skundo pateikėjas) septynių gamintojų vardu 2013 m. lapkričio 4 d. pateiktą skundą. Skundo pateikėjas gamino daugiau kaip 70 % visų Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų. Skunde buvo pateikti subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija tyrimą inicijavo gavusi Europos sintetinių pluoštų asociacijos (CIRFS) (toliau – skundo pateikėjas) septynių gamintojų vardu 2013 m. lapkričio 4 d. pateiktą skundą. Skundo pateikėjas gamino daugiau kaip 70 % visų Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų. Skunde buvo pateikti subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

| (3) | Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybei (toliau – KLR Vyriausybė), Indijos Vyriausybei ir Vietnamo Vyriausybei gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuoto šių šalių kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Minėtos Vyriausybės buvo pakviestos dalyvauti individualiose konsultacijose, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti visas šalis tenkinantį sprendimą. |
| --- | --- |

(3)

Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybei (toliau – KLR Vyriausybė), Indijos Vyriausybei ir Vietnamo Vyriausybei gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuoto šių šalių kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Minėtos Vyriausybės buvo pakviestos dalyvauti individualiose konsultacijose, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti visas šalis tenkinantį sprendimą.

Kinijos Liaudies Respublika (toliau – Kinija)

| (4) | KLR Vyriausybė nesutiko konsultuotis, teigdama, kad įvyko su skundo pateikimo data susijęs nesusipratimas. Vis dėlto KLR Vyriausybė pateikė pastabų dėl skunde pateiktų tvirtinimų, susijusių su schemų kompensuotinumo trūkumu. |
| --- | --- |

(4)

KLR Vyriausybė nesutiko konsultuotis, teigdama, kad įvyko su skundo pateikimo data susijęs nesusipratimas. Vis dėlto KLR Vyriausybė pateikė pastabų dėl skunde pateiktų tvirtinimų, susijusių su schemų kompensuotinumo trūkumu.

Indija

| (5) | Indijos Vyriausybė sutiko dalyvauti konsultacijose ir jos buvo surengtos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau buvo deramai atsižvelgta į Indijos Vyriausybės pateiktas pastabas dėl skunde nurodytų schemų. |
| --- | --- |

(5)

Indijos Vyriausybė sutiko dalyvauti konsultacijose ir jos buvo surengtos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau buvo deramai atsižvelgta į Indijos Vyriausybės pateiktas pastabas dėl skunde nurodytų schemų.

Vietnamas

| (6) | Vietnamo Vyriausybė sutiko dalyvauti konsultacijose ir jos buvo surengtos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau buvo deramai atsižvelgta į Vietnamo Vyriausybės pateiktas pastabas dėl skunde nurodytų schemų. |
| --- | --- |

(6)

Vietnamo Vyriausybė sutiko dalyvauti konsultacijose ir jos buvo surengtos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau buvo deramai atsižvelgta į Vietnamo Vyriausybės pateiktas pastabas dėl skunde nurodytų schemų.

1.2.   SUINTERESUOTOSIOS ŠALYS

| (7) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija konkrečiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir KLR, Indijos ir Vietnamo Vyriausybėms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms apie tyrimo inicijavimą ir paragino jas bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(7)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija konkrečiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir KLR, Indijos ir Vietnamo Vyriausybėms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms apie tyrimo inicijavimą ir paragino jas bendradarbiauti.

| (8) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
| --- | --- |

(8)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

a)   Atranka

| (9) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių, visų žinomų eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų paprašyta pranešti Komisijai apie save ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su poliesterių kuokšteliniais pluoštais susijusią veiklą, vykdytą 2012 m. spalio 1 d.–2013 m. rugsėjo 30 d. Šią informaciją prašyta pateikti pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves. Taip pat konsultuotasi su Kinijos, Indijos ir Vietnamo valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių, visų žinomų eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų paprašyta pranešti Komisijai apie save ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su poliesterių kuokšteliniais pluoštais susijusią veiklą, vykdytą 2012 m. spalio 1 d.–2013 m. rugsėjo 30 d. Šią informaciją prašyta pateikti pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves. Taip pat konsultuotasi su Kinijos, Indijos ir Vietnamo valdžios institucijomis.

Sąjungos gamintojų atranka

| (10) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Komisija bendroves atrinko pagal poliesterių kuokštelinių pluoštų pardavimo bei gamybos apimtį tiriamuoju laikotarpiu ir geografinį pasiskirstymą. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino 54 % visų Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų. |
| --- | --- |

(10)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Komisija bendroves atrinko pagal poliesterių kuokštelinių pluoštų pardavimo bei gamybos apimtį tiriamuoju laikotarpiu ir geografinį pasiskirstymą. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino 54 % visų Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų.

| (11) | Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl numatytų atrinkti bendrovių. Jokių pastabų negauta. Atrinktos bendrovės yra tipinės Sąjungos pramonės bendrovės. |
| --- | --- |

(11)

Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl numatytų atrinkti bendrovių. Jokių pastabų negauta. Atrinktos bendrovės yra tipinės Sąjungos pramonės bendrovės.

Importuotojų atranka

| (12) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(12)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (13) | Aštuoni nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalimi, Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį iš pradžių atrinko tris nesusijusius importuotojus. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais importuotojais. |
| --- | --- |

(13)

Aštuoni nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalimi, Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį iš pradžių atrinko tris nesusijusius importuotojus. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais importuotojais.

| (14) | Vienas iš atrinktų importuotojų pasitraukė iš atrinktų bendrovių ir pranešė Komisijai, kad nepateiks klausimyno atsakymų. Vėliau Komisija sustabdė atrankos vykdymą, atsižvelgdama į tai, kad likusių (neatrinktų) importuotojų yra nedaug, ir jų visų paprašė pateikti klausimyno atsakymus. Dvi bendrovės, kurios nagrinėjamąjį produktą ir importuoja, ir naudoja, nurodė, kad pageidauja bendradarbiauti ne kaip importuotojos, bet kaip naudotojos. Iš likusių penkių nesusijusių importuotojų gauti keturi klausimyno atsakymai. |
| --- | --- |

(14)

Vienas iš atrinktų importuotojų pasitraukė iš atrinktų bendrovių ir pranešė Komisijai, kad nepateiks klausimyno atsakymų. Vėliau Komisija sustabdė atrankos vykdymą, atsižvelgdama į tai, kad likusių (neatrinktų) importuotojų yra nedaug, ir jų visų paprašė pateikti klausimyno atsakymus. Dvi bendrovės, kurios nagrinėjamąjį produktą ir importuoja, ir naudoja, nurodė, kad pageidauja bendradarbiauti ne kaip importuotojos, bet kaip naudotojos. Iš likusių penkių nesusijusių importuotojų gauti keturi klausimyno atsakymai.

Eksportuojančių Kinijos gamintojų atranka

| (15) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų žinomų eksportuojančių Kinijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(15)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų žinomų eksportuojančių Kinijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (16) | Iš pradžių 23 eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Remdamasi iš eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) gauta informacija ir atsižvelgdama į pagrindinio reglamento 27 straipsnį, Komisija iš pradžių siūlė atrinkti penkis bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kurių eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo didžiausia. Dar du eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) prašomą informaciją pateikė vėliau. Tačiau šių dviejų eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) dydis nebuvo toks, kad, jei jie prašomą informaciją būtų pateikę per nustatytą terminą, būtų reikėję keisti atrinktas bendroves. |
| --- | --- |

(16)

Iš pradžių 23 eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Remdamasi iš eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) gauta informacija ir atsižvelgdama į pagrindinio reglamento 27 straipsnį, Komisija iš pradžių siūlė atrinkti penkis bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kurių eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo didžiausia. Dar du eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) prašomą informaciją pateikė vėliau. Tačiau šių dviejų eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) dydis nebuvo toks, kad, jei jie prašomą informaciją būtų pateikę per nustatytą terminą, būtų reikėję keisti atrinktas bendroves.

| (17) | Du eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) paprašė eksportuojančius gamintojus atrinkti pagal poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti naudojamą žaliavą. Jie teigė, kad turėtų būti atrinkta po tiek pat poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, naudojančių grynintą tereftalato rūgštį (PTA)/monoetileno glikolį (MEG), ir gamintojų, naudojančių polietileno tereftalato (PET) dribsnius. Jie taip pat teigė, kad gamybos procesas skiriasi atsižvelgiant į naudojamą žaliavą ir kad skirtingas žaliavas naudojantys gamintojai nekonkuruoja toje pačioje rinkoje. Be to, tvirtinta, kad poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai, kurie nenaudoja PTA/MEG kaip žaliavų, negauna naudos, susijusios su PTA/MEG tiekimu už mažesnį nei tinkamas atlygį, kuris apibūdintas skunde. |
| --- | --- |

(17)

Du eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) paprašė eksportuojančius gamintojus atrinkti pagal poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti naudojamą žaliavą. Jie teigė, kad turėtų būti atrinkta po tiek pat poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, naudojančių grynintą tereftalato rūgštį (PTA)/monoetileno glikolį (MEG), ir gamintojų, naudojančių polietileno tereftalato (PET) dribsnius. Jie taip pat teigė, kad gamybos procesas skiriasi atsižvelgiant į naudojamą žaliavą ir kad skirtingas žaliavas naudojantys gamintojai nekonkuruoja toje pačioje rinkoje. Be to, tvirtinta, kad poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai, kurie nenaudoja PTA/MEG kaip žaliavų, negauna naudos, susijusios su PTA/MEG tiekimu už mažesnį nei tinkamas atlygį, kuris apibūdintas skunde.

| (18) | Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalimi, eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes) atrinko pagal didžiausią eksporto į Sąjungą apimtį tiriamuoju laikotarpiu. Vykdant atranką taip pat atsižvelgta į tai, kad kai kuriomis schemomis galėjo naudotis ne visi eksportuojantys Kinijos gamintojai. Taip pat pažymėta, kad atrinktos ir abu gamybos procesus naudojančios bendrovės. |
| --- | --- |

(18)

Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalimi, eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes) atrinko pagal didžiausią eksporto į Sąjungą apimtį tiriamuoju laikotarpiu. Vykdant atranką taip pat atsižvelgta į tai, kad kai kuriomis schemomis galėjo naudotis ne visi eksportuojantys Kinijos gamintojai. Taip pat pažymėta, kad atrinktos ir abu gamybos procesus naudojančios bendrovės.

| (19) | Jeigu bendrovių atranka būtų vykdoma atsižvelgiant tik į gamybos proceso rūšį, kiltų rizika iš karto nulemti tyrimo išvadą – būtų manoma, kad kompensuotinos subsidijos bus nustatytos tik poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, naudojančių PTA/MEG kaip žaliavą, atveju, bet ne poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, naudojančių PET dribsnius, atveju. Be to, manyta, kad toks atrankos kriterijus būtų nepagrįstas, nes taip atrinkus tokį pat skaičių bendrovių, atranka nebūtų tipiška pagal eksporto į Sąjungą apimtį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje, todėl prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(19)

Jeigu bendrovių atranka būtų vykdoma atsižvelgiant tik į gamybos proceso rūšį, kiltų rizika iš karto nulemti tyrimo išvadą – būtų manoma, kad kompensuotinos subsidijos bus nustatytos tik poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, naudojančių PTA/MEG kaip žaliavą, atveju, bet ne poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, naudojančių PET dribsnius, atveju. Be to, manyta, kad toks atrankos kriterijus būtų nepagrįstas, nes taip atrinkus tokį pat skaičių bendrovių, atranka nebūtų tipiška pagal eksporto į Sąjungą apimtį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje, todėl prašymas buvo atmestas.

| (20) | Vienas iš eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) teigė, kad atranka turėtų būti vykdoma pagal eksporto vertę, o ne pagal jo apimtį, ir paprašė būti atrinktas. Eksporto verte pagrįstos atrankos rezultatai nebūtų tipiški ir objektyvūs, nes kainos gali būti iškraipytos dėl subsidijavimo. Komisija atrinko penkis pagal apimtį didžiausius eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kurių eksportas sudaro 53 % viso bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų eksporto į Sąjungą. Tai laikoma didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje. Todėl šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(20)

Vienas iš eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) teigė, kad atranka turėtų būti vykdoma pagal eksporto vertę, o ne pagal jo apimtį, ir paprašė būti atrinktas. Eksporto verte pagrįstos atrankos rezultatai nebūtų tipiški ir objektyvūs, nes kainos gali būti iškraipytos dėl subsidijavimo. Komisija atrinko penkis pagal apimtį didžiausius eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kurių eksportas sudaro 53 % viso bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų eksporto į Sąjungą. Tai laikoma didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

| (21) | Ta pati šalis teigė, kad kaip žaliavas ji naudoja tik perdirbtos tekstilės atliekas ir kad ji nesinaudojo jokiomis subsidijomis, sietinomis su PTA/MEG naudojimu. Šalis teigė, kad jai neturėtų būti taikomas subsidijų skirtumas, apskaičiuotas pagal informaciją, susijusią su bendrovėmis, kurios naudojo PTA/MEG kaip žaliavą. Kaip paaiškinta 18 konstatuojamojoje dalyje, vykdant atranką atsižvelgta į tai, kad kai kuriomis schemomis galėjo naudotis ne visi eksportuojantys Kinijos gamintojai. Todėl prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(21)

Ta pati šalis teigė, kad kaip žaliavas ji naudoja tik perdirbtos tekstilės atliekas ir kad ji nesinaudojo jokiomis subsidijomis, sietinomis su PTA/MEG naudojimu. Šalis teigė, kad jai neturėtų būti taikomas subsidijų skirtumas, apskaičiuotas pagal informaciją, susijusią su bendrovėmis, kurios naudojo PTA/MEG kaip žaliavą. Kaip paaiškinta 18 konstatuojamojoje dalyje, vykdant atranką atsižvelgta į tai, kad kai kuriomis schemomis galėjo naudotis ne visi eksportuojantys Kinijos gamintojai. Todėl prašymas buvo atmestas.

| (22) | Todėl penki preliminariai atrinkti eksportuojantys gamintojai, kaip nurodyta 16 konstatuojamojoje dalyje, buvo patvirtinti kaip galutinai atrinkti. |
| --- | --- |

(22)

Todėl penki preliminariai atrinkti eksportuojantys gamintojai, kaip nurodyta 16 konstatuojamojoje dalyje, buvo patvirtinti kaip galutinai atrinkti.

| (23) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas suabejojo Komisijos taikyta atrankos metodika. Jis abejojo dėl 23 bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių), minėtų 16 konstatuojamojoje dalyje, tipiškumu, atsižvelgiant į visą iš Kinijos į Sąjungą eksportuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kiekį. Be to, jis laikėsi nuomonės, kad penkių atrinktų bendrovių nepakanka, nes manoma, kad Kinijoje yra 150 poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad atrenkant bendroves neatsižvelgta į Kinijos gamintojų geografinį pasiskirstymą ir į Kinijos gamintojų, naudojančių įvairius gamybos procesus, dalį. Galiausiai skundo pateikėjas teigė, kad Komisija neatskleidė atrinktų Kinijos bendrovių vykdomos poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos faktinės apimties, taip pat nenurodė, ar gamybos apimtis yra tipiška, atsižvelgiant į visą poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos Kinijoje apimtį. |
| --- | --- |

(23)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas suabejojo Komisijos taikyta atrankos metodika. Jis abejojo dėl 23 bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių), minėtų 16 konstatuojamojoje dalyje, tipiškumu, atsižvelgiant į visą iš Kinijos į Sąjungą eksportuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kiekį. Be to, jis laikėsi nuomonės, kad penkių atrinktų bendrovių nepakanka, nes manoma, kad Kinijoje yra 150 poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad atrenkant bendroves neatsižvelgta į Kinijos gamintojų geografinį pasiskirstymą ir į Kinijos gamintojų, naudojančių įvairius gamybos procesus, dalį. Galiausiai skundo pateikėjas teigė, kad Komisija neatskleidė atrinktų Kinijos bendrovių vykdomos poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos faktinės apimties, taip pat nenurodė, ar gamybos apimtis yra tipiška, atsižvelgiant į visą poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos Kinijoje apimtį.

| (24) | 23 bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) importas sudarė 83 % viso importo iš Kinijos apimties, todėl laikyta, kad bendradarbiavimo lygis yra aukštas. Kaip minėta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį atrinko penkis eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kurie bendradarbiavo atliekant tyrimą ir kurių eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo didžiausia. Remiantis šiais duomenimis laikyta, kad atranka yra tipiška. Atrinktų bendrovių buvo paprašyta užpildyti išsamų klausimyną. Bet kuriuo atveju, atliekant tyrimą bendradarbiauti nenorintys eksportuojantys gamintojai negali būti atrenkami, nes Komisija siekia daryti išvadas, pagrįstas iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gauta informacija, pateikta klausimyno atsakymuose, kurie tikrinami vietoje. |
| --- | --- |

(24)

23 bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) importas sudarė 83 % viso importo iš Kinijos apimties, todėl laikyta, kad bendradarbiavimo lygis yra aukštas. Kaip minėta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį atrinko penkis eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kurie bendradarbiavo atliekant tyrimą ir kurių eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo didžiausia. Remiantis šiais duomenimis laikyta, kad atranka yra tipiška. Atrinktų bendrovių buvo paprašyta užpildyti išsamų klausimyną. Bet kuriuo atveju, atliekant tyrimą bendradarbiauti nenorintys eksportuojantys gamintojai negali būti atrenkami, nes Komisija siekia daryti išvadas, pagrįstas iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gauta informacija, pateikta klausimyno atsakymuose, kurie tikrinami vietoje.

| (25) | Dėl eksportuojančių gamintojų atrankos atsižvelgiant į jų geografinį pasiskirstymą Kinijoje – skundo pateikėjas nepagrindė savo tvirtinimo. Visų pirma skundo pateikėjas nepaaiškino, kodėl geografinio pasiskirstymo kriterijumi pagrįsta atranka atitiktų pagrindinio reglamento 27 straipsnį, kuriame nurodyta galimybė atranką vykdyti pagal didžiausią eksporto apimtį. |
| --- | --- |

(25)

Dėl eksportuojančių gamintojų atrankos atsižvelgiant į jų geografinį pasiskirstymą Kinijoje – skundo pateikėjas nepagrindė savo tvirtinimo. Visų pirma skundo pateikėjas nepaaiškino, kodėl geografinio pasiskirstymo kriterijumi pagrįsta atranka atitiktų pagrindinio reglamento 27 straipsnį, kuriame nurodyta galimybė atranką vykdyti pagal didžiausią eksporto apimtį.

| (26) | Kalbant apie tvirtinimą, kad atrenkant bendroves neatsižvelgta į Kinijos gamintojų, naudojančių įvairius gamybos procesus, dalį, pabrėžiama, kad, kaip paaiškinta 18 konstatuojamojoje dalyje, tarp atrinktų bendrovių buvo ir abu gamybos būdus naudojančių bendrovių. Be to, didžiausi Kinijos eksportuotojai Sąjungos rinkai skirtiems poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti naudoja PTA/MEG. |
| --- | --- |

(26)

Kalbant apie tvirtinimą, kad atrenkant bendroves neatsižvelgta į Kinijos gamintojų, naudojančių įvairius gamybos procesus, dalį, pabrėžiama, kad, kaip paaiškinta 18 konstatuojamojoje dalyje, tarp atrinktų bendrovių buvo ir abu gamybos būdus naudojančių bendrovių. Be to, didžiausi Kinijos eksportuotojai Sąjungos rinkai skirtiems poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti naudoja PTA/MEG.

| (27) | Be to, nors skundo pateikėjas nurodo gamybą, o ne eksportą į Sąjungą, pažymėtina, kad Komisijai nereikia nurodyti atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) pagaminto poliesterių kuokštelinių pluoštų kiekio, nes šio tyrimo tikslas – įvertinti subsidijavimą, susijusį su Kinijoje pagaminamų ir į Sąjungą eksportuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kiekiu. |
| --- | --- |

(27)

Be to, nors skundo pateikėjas nurodo gamybą, o ne eksportą į Sąjungą, pažymėtina, kad Komisijai nereikia nurodyti atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) pagaminto poliesterių kuokštelinių pluoštų kiekio, nes šio tyrimo tikslas – įvertinti subsidijavimą, susijusį su Kinijoje pagaminamų ir į Sąjungą eksportuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kiekiu.

| (28) | Todėl visi skundo pateikėjo pareikšti tvirtinimai, susiję su atrankos metodika, buvo atmesti. |
| --- | --- |

(28)

Todėl visi skundo pateikėjo pareikšti tvirtinimai, susiję su atrankos metodika, buvo atmesti.

Eksportuojančių Indijos gamintojų atranka

| (29) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų eksportuojančių Indijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Indijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(29)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų eksportuojančių Indijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Indijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (30) | Aštuoni eksportuojantys Indijos gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Indijos valdžios institucijomis. Jokių pastabų negauta. |
| --- | --- |

(30)

Aštuoni eksportuojantys Indijos gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Indijos valdžios institucijomis. Jokių pastabų negauta.

| (31) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas nurodė, kad Indijoje yra 17 poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų ir suabejojo, ar atrinkus keturis eksportuojančius gamintojus atranka yra tipinė. Komisija patvirtina, kad atrinkus keturis eksportuojančius Indijos gamintojus atranka laikyta tipine, nes šie eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu vykdė maždaug 90 % viso Indijos eksporto į Sąjungą. |
| --- | --- |

(31)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas nurodė, kad Indijoje yra 17 poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų ir suabejojo, ar atrinkus keturis eksportuojančius gamintojus atranka yra tipinė. Komisija patvirtina, kad atrinkus keturis eksportuojančius Indijos gamintojus atranka laikyta tipine, nes šie eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu vykdė maždaug 90 % viso Indijos eksporto į Sąjungą.

Eksportuojančių Vietnamo gamintojų atranka

| (32) | Komisija paprašė visų žinomų eksportuojančių Vietnamo gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Vietnamo atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(32)

Komisija paprašė visų žinomų eksportuojančių Vietnamo gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Vietnamo atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (33) | Penki eksportuojantys Vietnamo gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti, tačiau viena iš šių bendrovių tiriamuoju laikotarpiu nepardavė produkto eksportui į Sąjungą. Todėl Komisija priėmė sprendimą netirti šios bendrovės. Atsižvelgdama į nedidelį likusių eksportuojančių gamintojų skaičių, Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(33)

Penki eksportuojantys Vietnamo gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti, tačiau viena iš šių bendrovių tiriamuoju laikotarpiu nepardavė produkto eksportui į Sąjungą. Todėl Komisija priėmė sprendimą netirti šios bendrovės. Atsižvelgdama į nedidelį likusių eksportuojančių gamintojų skaičių, Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

| (34) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas pažymėjo, kad Vietnamui skirto klausimyno atsakymus pateikė trys iš keturių eksportuojančių gamintojų ir kad Komisija turėjo siekti tokios pat dalyvavimo apimties ir Kinijos bei Indijos eksporto atveju. Komisija pabrėžia, kad Vietnamo pramonės padėtis buvo kitokia – Vietname buvo labai mažai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų (t. y. trys), o Kinijoje ir Indijoje eksportuojančių gamintojų buvo daug. Todėl atranka buvo reikalinga tik pastarosiose dviejose šalyse. Komisija taip pat pažymi, kad trys bendradarbiaujantys ir tiriami eksportuojantys Vietnamo gamintojai iš Vietnamo į Sąjungą importuoja 99 % nagrinėjamojo produkto kiekio. |
| --- | --- |

(34)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas pažymėjo, kad Vietnamui skirto klausimyno atsakymus pateikė trys iš keturių eksportuojančių gamintojų ir kad Komisija turėjo siekti tokios pat dalyvavimo apimties ir Kinijos bei Indijos eksporto atveju. Komisija pabrėžia, kad Vietnamo pramonės padėtis buvo kitokia – Vietname buvo labai mažai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų (t. y. trys), o Kinijoje ir Indijoje eksportuojančių gamintojų buvo daug. Todėl atranka buvo reikalinga tik pastarosiose dviejose šalyse. Komisija taip pat pažymi, kad trys bendradarbiaujantys ir tiriami eksportuojantys Vietnamo gamintojai iš Vietnamo į Sąjungą importuoja 99 % nagrinėjamojo produkto kiekio.

b)   Individualus nagrinėjimas

| (35) | Trys eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) paprašė atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Atsižvelgiant į prašymų atlikti individualų nagrinėjimą skaičių ir atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų skaičių, šių prašymų nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą. Todėl šie prašymai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(35)

Trys eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) paprašė atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Atsižvelgiant į prašymų atlikti individualų nagrinėjimą skaičių ir atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų skaičių, šių prašymų nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą. Todėl šie prašymai buvo atmesti.

| (36) | Vienas eksportuojantis Indijos gamintojas paprašė atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Šio prašymo nagrinėjimui buvo pritarta. Visų pirma buvo nuspręsta, kad individualus nagrinėjimas šiuo konkrečiu atveju pernelyg neapsunkintų tyrimo ir nesutrukdytų jo baigti laiku. |
| --- | --- |

(36)

Vienas eksportuojantis Indijos gamintojas paprašė atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Šio prašymo nagrinėjimui buvo pritarta. Visų pirma buvo nuspręsta, kad individualus nagrinėjimas šiuo konkrečiu atveju pernelyg neapsunkintų tyrimo ir nesutrukdytų jo baigti laiku.

c)   Klausimyno atsakymai

| (37) | Komisija nusiuntė klausimynus Kinijos atstovams (įskaitant specialius klausimynus bankams ir PTA/MEG gamintojams), Indijos atstovams (įskaitant specialius klausimynus bankams) ir Vietnamo atstovams (įskaitant specialius klausimynus bankams ir PTA/MEG gamintojams). Komisija taip pat nusiuntė klausimynus penkiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, penkiems Indijos eksportuojantiems gamintojams (keturioms atrinktoms bendrovėms ir vienai neatrinktai), keturiems Vietnamo eksportuojantiems gamintojams, keturiems Sąjungos gamintojams, penkiems nesusijusiems importuotojams ir 105 naudotojams. |
| --- | --- |

(37)

Komisija nusiuntė klausimynus Kinijos atstovams (įskaitant specialius klausimynus bankams ir PTA/MEG gamintojams), Indijos atstovams (įskaitant specialius klausimynus bankams) ir Vietnamo atstovams (įskaitant specialius klausimynus bankams ir PTA/MEG gamintojams). Komisija taip pat nusiuntė klausimynus penkiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, penkiems Indijos eksportuojantiems gamintojams (keturioms atrinktoms bendrovėms ir vienai neatrinktai), keturiems Vietnamo eksportuojantiems gamintojams, keturiems Sąjungos gamintojams, penkiems nesusijusiems importuotojams ir 105 naudotojams.

| (38) | Kinijos atveju klausimyno atsakymus pateikė KLR Vyriausybė (Prekybos ministerija) ir penkti atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės). Indijos atveju klausimyno atsakymus pateikė Indijos Vyriausybė (Prekybos ir pramonės ministerija), keturi atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai ir individualaus nagrinėjimo paprašęs Indijos eksportuojantis gamintojas. Vietnamo atveju atsakymus pateikė Vietnamo Vyriausybė (Vietnamo konkurencijos tarnyba, Pramonės ir prekybos ministerija ir įvairūs bankai). Eksportuojantis Vienas gamintojas, kurio eksporto į Sąjungą apimtis buvo labai maža, atsisakė bendradarbiauti ir neatsakė į klausimyno klausimus. Kiti trys eksportuojantys Vietnamo gamintojai (iš kurių du priklauso tai pačiai grupei) pateikė klausimyno atsakymus. Be to, klausimyno atsakymus pateikė keturi Sąjungos gamintojai, keturi nesusiję importuotojai ir dvylika naudotojų. |
| --- | --- |

(38)

Kinijos atveju klausimyno atsakymus pateikė KLR Vyriausybė (Prekybos ministerija) ir penkti atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės). Indijos atveju klausimyno atsakymus pateikė Indijos Vyriausybė (Prekybos ir pramonės ministerija), keturi atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai ir individualaus nagrinėjimo paprašęs Indijos eksportuojantis gamintojas. Vietnamo atveju atsakymus pateikė Vietnamo Vyriausybė (Vietnamo konkurencijos tarnyba, Pramonės ir prekybos ministerija ir įvairūs bankai). Eksportuojantis Vienas gamintojas, kurio eksporto į Sąjungą apimtis buvo labai maža, atsisakė bendradarbiauti ir neatsakė į klausimyno klausimus. Kiti trys eksportuojantys Vietnamo gamintojai (iš kurių du priklauso tai pačiai grupei) pateikė klausimyno atsakymus. Be to, klausimyno atsakymus pateikė keturi Sąjungos gamintojai, keturi nesusiję importuotojai ir dvylika naudotojų.

| (39) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas pateikė pastabą, kad atrinktiems Sąjungos gamintojams išsiųstų klausimynų ir importuotojams bei naudotojams išsiųstų klausimynų skaičius buvo neproporcingas. Pirmiausia vienai ekonominės veiklos vykdytojų grupei (Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ar naudotojams) išsiųstų klausimynų skaičius neparodo, kokią svarbą Komisija skiria konkrečiai su jais susijusiai padėčiai. Vienintelis tikslas – gauti tinkamo lygio ir tinkamą kiekį informacijos, siekiant atlikti kuo geresnę subsidijų, daromos žalos ir Sąjungos interesų analizę. |
| --- | --- |

(39)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas pateikė pastabą, kad atrinktiems Sąjungos gamintojams išsiųstų klausimynų ir importuotojams bei naudotojams išsiųstų klausimynų skaičius buvo neproporcingas. Pirmiausia vienai ekonominės veiklos vykdytojų grupei (Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ar naudotojams) išsiųstų klausimynų skaičius neparodo, kokią svarbą Komisija skiria konkrečiai su jais susijusiai padėčiai. Vienintelis tikslas – gauti tinkamo lygio ir tinkamą kiekį informacijos, siekiant atlikti kuo geresnę subsidijų, daromos žalos ir Sąjungos interesų analizę.

| (40) | Šiuo atveju klausimynai buvo nusiųsti keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, penkiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, penkiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, keturiems eksportuojantiems Vietnamo gamintojams, penkiems importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams bei apie save pranešusiems naudotojams. Iš tiesų pagrindinio reglamento 27 straipsnyje naudotojų atranka nenurodyta. Be to, iš patirties, iki šiol įgytos atliekant prekybos apsaugos tyrimus, matyti, kad nors tam tikrais atvejais, remiantis turima informacija, susisiekiama su daugeliu naudotojų, paprastai tik nedidelė jų dalis nori pateikti klausimyno atsakymus. Todėl Komisija ir šiuo atveju aktyviai siekė bendradarbiauti su kuo daugiau naudotojų. |
| --- | --- |

(40)

Šiuo atveju klausimynai buvo nusiųsti keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, penkiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, penkiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, keturiems eksportuojantiems Vietnamo gamintojams, penkiems importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams bei apie save pranešusiems naudotojams. Iš tiesų pagrindinio reglamento 27 straipsnyje naudotojų atranka nenurodyta. Be to, iš patirties, iki šiol įgytos atliekant prekybos apsaugos tyrimus, matyti, kad nors tam tikrais atvejais, remiantis turima informacija, susisiekiama su daugeliu naudotojų, paprastai tik nedidelė jų dalis nori pateikti klausimyno atsakymus. Todėl Komisija ir šiuo atveju aktyviai siekė bendradarbiauti su kuo daugiau naudotojų.

d)   Tikrinamieji vizitai

| (41) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį atlikti šių valstybės institucijų, finansų įstaigų ir bendrovių patalpose: | Kinijos Vyriausybė:






  — | Kinijos prekybos ministerija, Pekinas, Kinija; |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį atlikti šių valstybės institucijų, finansų įstaigų ir bendrovių patalpose:

Kinijos Vyriausybė:

—

Kinijos prekybos ministerija, Pekinas, Kinija;

| | Indijos Vyriausybė:






  — | Pramonės ir prekybos ministerija, Naujasis Delis; |
| --- | --- | --- |

Indijos Vyriausybė:

—

Pramonės ir prekybos ministerija, Naujasis Delis;

| | Vietnamo Vyriausybė:






  — | Vietnamo konkurencijos tarnyba, Pramonės ir prekybos ministerija, Hanojus, |
| --- | --- | --- |

Vietnamo Vyriausybė:

—

Vietnamo konkurencijos tarnyba, Pramonės ir prekybos ministerija, Hanojus,

| — | Finansų ministerija, Hanojus (įskaitant tikrinamuosius vizitus į kelis bankus), |
| --- | --- |

—

Finansų ministerija, Hanojus (įskaitant tikrinamuosius vizitus į kelis bankus),

| — | Thai Binho muitinė, Thai Binho miestas, Thai Binho provincija; |
| --- | --- |

—

Thai Binho muitinė, Thai Binho miestas, Thai Binho provincija;

| | Sąjungos gamintojai:






  — | „Trevira GmbH“, Bobingenas, Vokietija, |
| --- | --- | --- |

Sąjungos gamintojai:

—

„Trevira GmbH“, Bobingenas, Vokietija,

| — | „Wellman International Ltd.“, Kelsas, Airija, |
| --- | --- |

—

„Wellman International Ltd.“, Kelsas, Airija,

| — | „Greenfiber International S.A.“, Buzeu, Rumunija, |
| --- | --- |

—

„Greenfiber International S.A.“, Buzeu, Rumunija,

| — | „Silon s.r.o.“, Sezimovo Ustis, Čekija; |
| --- | --- |

—

„Silon s.r.o.“, Sezimovo Ustis, Čekija;

| | Importuotojai:






  — | „Elias Enterprises Limited“, Oltrinamas, Jungtinė Karalystė; |
| --- | --- | --- |

Importuotojai:

—

„Elias Enterprises Limited“, Oltrinamas, Jungtinė Karalystė;

| | Naudotojai:






  — | „Sandler AG“, Švarcenbachas/Zalė, Vokietija; |
| --- | --- | --- |

Naudotojai:

—

„Sandler AG“, Švarcenbachas/Zalė, Vokietija;

| | Eksportuojantys Kinijos gamintojai:






  — | „Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd“, Šanchajus, |
| --- | --- | --- |

Eksportuojantys Kinijos gamintojai:

—

„Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd“, Šanchajus,

| — | „Jiangsu Huaxicun Co“, Huaxi kaimas, Jiangyino, |
| --- | --- |

—

„Jiangsu Huaxicun Co“, Huaxi kaimas, Jiangyino,

| — | „Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co“, Suzhou, |
| --- | --- |

—

„Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co“, Suzhou,

| — | „Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co“, Xiamenas, |
| --- | --- |

—

„Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co“, Xiamenas,

| — | „Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co“, Fuyangas; |
| --- | --- |

—

„Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co“, Fuyangas;

| | Eksportuojantys Indijos gamintojai:






  — | „Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.“, Mumbajus, |
| --- | --- | --- |

Eksportuojantys Indijos gamintojai:

—

„Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.“, Mumbajus,

| — | „Ganesha Ecosphere Limited“, Kanpuras, |
| --- | --- |

—

„Ganesha Ecosphere Limited“, Kanpuras,

| — | „Indo Rama Synthetics Ltd.“, Nagpuras, |
| --- | --- |

—

„Indo Rama Synthetics Ltd.“, Nagpuras,

| — | „Reliance Industries Limited“, Mumbajus, |
| --- | --- |

—

„Reliance Industries Limited“, Mumbajus,

| — | „Polyfibre Industries Pvt. Ltd.“, Mumbajus; |
| --- | --- |

—

„Polyfibre Industries Pvt. Ltd.“, Mumbajus;

| | Eksportuojantys Vietnamo gamintojai:






  — | „Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd.“, Halongo miestas, |
| --- | --- | --- |

Eksportuojantys Vietnamo gamintojai:

—

„Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd.“, Halongo miestas,

| — | „Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, „Thai Thuy Town, Thai Binh Province and Hop Than Co. Ltd.“, „Thai Binh City, Thai Binh Province“ (bendrai vadinama Thai Binh Group“). |
| --- | --- |

—

„Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, „Thai Thuy Town, Thai Binh Province and Hop Than Co. Ltd.“, „Thai Binh City, Thai Binh Province“ (bendrai vadinama Thai Binh Group“).

| (42) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas teigė, kad daugelis Kinijos gamintojų regiono lygmeniu yra susitelkę pietrytinėse Dizangsu ir Zhejiango pajūrio provincijose, tačiau nė vienas iš penkių tikrinamųjų vizitų nevyko šiose dviejose provincijose. Šiuo atveju pažymėtina, kad bendrovės „Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co“ ir „Jiangsu Huaxicun Co“ įsikūrusios Jiangsu provincijoje, o bendrovė „Zhejiang Anshun Pettechs Fibre“ – Zhejiang provincijoje. Todėl teiginys atmestas. |
| --- | --- |

(42)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas teigė, kad daugelis Kinijos gamintojų regiono lygmeniu yra susitelkę pietrytinėse Dizangsu ir Zhejiango pajūrio provincijose, tačiau nė vienas iš penkių tikrinamųjų vizitų nevyko šiose dviejose provincijose. Šiuo atveju pažymėtina, kad bendrovės „Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co“ ir „Jiangsu Huaxicun Co“ įsikūrusios Jiangsu provincijoje, o bendrovė „Zhejiang Anshun Pettechs Fibre“ – Zhejiang provincijoje. Todėl teiginys atmestas.

| (43) | Be to, skundo pateikėjas teigė, kad du dideli, vertinant pagal gamybos pajėgumus, Kinijos gamintojai nebuvo atrinkti. Šiuo atveju reikia priminti, kad, kaip paaiškinta 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, vykdydama atranką Komisija atsižvelgė į eksporto į Sąjungą apimtį ir atrinko penkis didžiausius į Sąjungą eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kaip nustatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnyje. Vien tai, kad Kinijoje yra kitų didelių poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, nedaro įtakos atrinktų bendrovių tipiškumui. |
| --- | --- |

(43)

Be to, skundo pateikėjas teigė, kad du dideli, vertinant pagal gamybos pajėgumus, Kinijos gamintojai nebuvo atrinkti. Šiuo atveju reikia priminti, kad, kaip paaiškinta 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, vykdydama atranką Komisija atsižvelgė į eksporto į Sąjungą apimtį ir atrinko penkis didžiausius į Sąjungą eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kaip nustatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnyje. Vien tai, kad Kinijoje yra kitų didelių poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, nedaro įtakos atrinktų bendrovių tipiškumui.

| (44) | Skundo pateikėjas panašiai tvirtino ir dėl Vietnamo, teigdamas, kad į tyrimo aprėptį nebuvo įtraukti du dideli Vietnamo poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai. Kaip Komisija paaiškino 32–34 konstatuojamosiose dalyse, tyrimas apėmė visus poliesterių kuokštelinius pluoštus į Sąjungą eksportuojančius Vietnamo gamintojus ir buvo gauti trijų eksportuojančių gamintojų, kurie vykdo beveik visą poliesterių kuokštelinių pluoštų eksportą į Sąjungą, atsakymai. Tai, kad Vietname gali būti daugiau didelių poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, kurie neeksportuoja nagrinėjamojo produkto į Sąjungą, neturi įtakos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų tipiškumui. |
| --- | --- |

(44)

Skundo pateikėjas panašiai tvirtino ir dėl Vietnamo, teigdamas, kad į tyrimo aprėptį nebuvo įtraukti du dideli Vietnamo poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai. Kaip Komisija paaiškino 32–34 konstatuojamosiose dalyse, tyrimas apėmė visus poliesterių kuokštelinius pluoštus į Sąjungą eksportuojančius Vietnamo gamintojus ir buvo gauti trijų eksportuojančių gamintojų, kurie vykdo beveik visą poliesterių kuokštelinių pluoštų eksportą į Sąjungą, atsakymai. Tai, kad Vietname gali būti daugiau didelių poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, kurie neeksportuoja nagrinėjamojo produkto į Sąjungą, neturi įtakos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų tipiškumui.

1.3.   TIRIAMASIS IR NAGRINĖJAMASIS LAIKOTARPIAI

| (45) | Tyrimas dėl subsidijavimo ir žalos apėmė 2012 m. spalio 1 d.–2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpį (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(45)

Tyrimas dėl subsidijavimo ir žalos apėmė 2012 m. spalio 1 d.–2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpį (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

| (46) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas pateikė pastabų dėl tiriamojo laikotarpio, kuris, jo nuomone, buvo per trumpas ir tai padarė „neigiamą poveikį“ Komisijos išvadoms. Skundo pateikėjas teigė, kad nustačius dvylikos mėnesių laikotarpį neatsižvelgta į tai, kad Sąjungos pramonei žala, įtariama, daryta kelerius metus. Skundo pateikėjas taip pat laikėsi nuomonės, kad skunde išvardytos subsidijos negalėjo būti tinkamai išnagrinėtos nustačius dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(46)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas pateikė pastabų dėl tiriamojo laikotarpio, kuris, jo nuomone, buvo per trumpas ir tai padarė „neigiamą poveikį“ Komisijos išvadoms. Skundo pateikėjas teigė, kad nustačius dvylikos mėnesių laikotarpį neatsižvelgta į tai, kad Sąjungos pramonei žala, įtariama, daryta kelerius metus. Skundo pateikėjas taip pat laikėsi nuomonės, kad skunde išvardytos subsidijos negalėjo būti tinkamai išnagrinėtos nustačius dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį.

| (47) | Kalbant apie žalos analizę, reikia pabrėžti, kad Komisija vertino 2010, 2011 ir 2012 m. ir tiriamąjį laikotarpį, o ne tik, kaip teigia skundo pateikėjas, dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį. Dėl subsidijavimo nustatymo – Komisija, vadovaudamasi jai suteiktais įgaliojimais ir remdamasi pagrindinio reglamento 5 ir 11 straipsniais, nusprendė nustatyti dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį. Prieš atskleidžiant faktus nei skundo pateikėjas, nei jokia kita suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl tiriamojo laikotarpio, kuris buvo nurodytas pranešime apie inicijavimą ir klausimynuose. Komisijos nuomone, dvylikos mėnesių trukmės tiriamasis laikotarpis yra tinkamas, siekiant užtikrinti, kad atliekant tyrimą būtų padarytos tipinės išvados. Todėl šis tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(47)

Kalbant apie žalos analizę, reikia pabrėžti, kad Komisija vertino 2010, 2011 ir 2012 m. ir tiriamąjį laikotarpį, o ne tik, kaip teigia skundo pateikėjas, dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį. Dėl subsidijavimo nustatymo – Komisija, vadovaudamasi jai suteiktais įgaliojimais ir remdamasi pagrindinio reglamento 5 ir 11 straipsniais, nusprendė nustatyti dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį. Prieš atskleidžiant faktus nei skundo pateikėjas, nei jokia kita suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl tiriamojo laikotarpio, kuris buvo nurodytas pranešime apie inicijavimą ir klausimynuose. Komisijos nuomone, dvylikos mėnesių trukmės tiriamasis laikotarpis yra tinkamas, siekiant užtikrinti, kad atliekant tyrimą būtų padarytos tipinės išvados. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.

1.4.   ATSKLEIDIMAS

| (48) | 2014 m. spalio 2 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino baigti tyrimą, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Pastabų pateikė naudotojų asociacija, skundo pateikėjas, vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas ir su juo susijusios įmonės, keturi eksportuojantys Indijos gamintojai, KLR Vyriausybė ir Vietnamo Vyriausybė. Komisija apsvarstė gautas pastabas, ir, kur tinkama, į jas atsižvelgė. |
| --- | --- |

(48)

2014 m. spalio 2 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino baigti tyrimą, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Pastabų pateikė naudotojų asociacija, skundo pateikėjas, vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas ir su juo susijusios įmonės, keturi eksportuojantys Indijos gamintojai, KLR Vyriausybė ir Vietnamo Vyriausybė. Komisija apsvarstė gautas pastabas, ir, kur tinkama, į jas atsižvelgė.

| (49) | Iš naudotojų asociacijos gautos pastabos buvo susijusios su Sąjungos interesais, tačiau jos nevertintos, nes nebuvo pagrindo priemonėms nustatyti. |
| --- | --- |

(49)

Iš naudotojų asociacijos gautos pastabos buvo susijusios su Sąjungos interesais, tačiau jos nevertintos, nes nebuvo pagrindo priemonėms nustatyti.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

| (50) | Nagrinėjamasis produktas – tai Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo kilmės poliesterių sintetiniai kuokšteliniai pluoštai, nekaršti, nešukuoti ar kitu būdu neparuošti verpimui, kurių klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra 5503 20 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(50)

Nagrinėjamasis produktas – tai Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo kilmės poliesterių sintetiniai kuokšteliniai pluoštai, nekaršti, nešukuoti ar kitu būdu neparuošti verpimui, kurių klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra 5503 20 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (51) | Nagrinėjamasis produktas paprastai gali būti gaminamas naudojant arba PTA (grynintą tereftalato rūgštį) ir MEG (monoetileno glikolį), arba iš perdirbtų PET butelių pagamintus dribsnius, naudojamus perdirbtiems poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti. Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiose srityse, pavyzdžiui, drabužiams, drabužių priedams ir interjero reikmenims, taip pat automobilių pramonės, higienos prekių, medicinos pramonės ir statybų sektoriuose. |
| --- | --- |

(51)

Nagrinėjamasis produktas paprastai gali būti gaminamas naudojant arba PTA (grynintą tereftalato rūgštį) ir MEG (monoetileno glikolį), arba iš perdirbtų PET butelių pagamintus dribsnius, naudojamus perdirbtiems poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti. Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiose srityse, pavyzdžiui, drabužiams, drabužių priedams ir interjero reikmenims, taip pat automobilių pramonės, higienos prekių, medicinos pramonės ir statybų sektoriuose.

2.2.   PANAŠUS PRODUKTAS

| (52) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau nurodyti produktai turi tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes, taip pat naudojami iš esmės tiems patiems tikslams:






  — | nagrinėjamasis produktas, |
| --- | --- | --- |

(52)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau nurodyti produktai turi tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes, taip pat naudojami iš esmės tiems patiems tikslams:

—

nagrinėjamasis produktas,

| — | nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir |
| --- | --- |

—

nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir

| — | Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas. |
| --- | --- |

—

Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas.

| (53) | Todėl Komisija nusprendė, kad minėti produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte. |
| --- | --- |

(53)

Todėl Komisija nusprendė, kad minėti produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

2.3.   TVIRTINIMAI DĖL PRODUKTO APIBRĖŽTOSIOS SRITIES

2.3.1.   Poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių

| (54) | Dvi valdžios institucijos ir vienos iš nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams atstovaujanti asociacija teigė, kad poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių, turėtų būti laikomi skirtingais produktais. Tvirtinimas buvo grindžiamas pagrindinių žaliavų skirtumais, nes tam tikrų rūšių poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti naudojami PTA/MEG, o tam tikrų kitų rūšių poliesterių kuokšteliniams pluoštams – dribsniai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių. Šiuo tikslu kaip svarbus skirtumas buvo nurodytos sąnaudos ir pardavimo kainos. Taip pat tvirtinta, kad poliesterių kuokštelinių pluoštų, pagamintų iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokštelinių pluoštų, pagamintų iš perdirbtų PET butelių, kokybė labai skiriasi, o tai turi įtakos jų naudojimui ir taikymui. |
| --- | --- |

(54)

Dvi valdžios institucijos ir vienos iš nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams atstovaujanti asociacija teigė, kad poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių, turėtų būti laikomi skirtingais produktais. Tvirtinimas buvo grindžiamas pagrindinių žaliavų skirtumais, nes tam tikrų rūšių poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti naudojami PTA/MEG, o tam tikrų kitų rūšių poliesterių kuokšteliniams pluoštams – dribsniai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių. Šiuo tikslu kaip svarbus skirtumas buvo nurodytos sąnaudos ir pardavimo kainos. Taip pat tvirtinta, kad poliesterių kuokštelinių pluoštų, pagamintų iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokštelinių pluoštų, pagamintų iš perdirbtų PET butelių, kokybė labai skiriasi, o tai turi įtakos jų naudojimui ir taikymui.

| (55) | Poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių, iš tiesų yra dviejų skirtingų rūšių poliesterių kuokšteliniai pluoštai, priskiriami poliesterių kuokštelinių pluoštų produkto apibrėžtajai sričiai. Vis dėlto abiejų rūšių produktai turi tokias pačias fizines ir chemines savybes, o jų galutinė naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda. Pripažįstama, kad ne visų rūšių produktai gali būti pakeičiami, tačiau per ankstesnius ir šį tyrimą nustatyta, kad skirtingų rūšių produktai gali būti bent iš dalies pakeičiami ir jų naudojimo paskirtis gali iš dalies sutapti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(55)

Poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių, iš tiesų yra dviejų skirtingų rūšių poliesterių kuokšteliniai pluoštai, priskiriami poliesterių kuokštelinių pluoštų produkto apibrėžtajai sričiai. Vis dėlto abiejų rūšių produktai turi tokias pačias fizines ir chemines savybes, o jų galutinė naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda. Pripažįstama, kad ne visų rūšių produktai gali būti pakeičiami, tačiau per ankstesnius ir šį tyrimą nustatyta, kad skirtingų rūšių produktai gali būti bent iš dalies pakeičiami ir jų naudojimo paskirtis gali iš dalies sutapti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (56) | Vienas eksportuojantis gamintojas, pateikdamas pastabų, dar kartą pabrėžė, kad gamybos procesas skiriasi, jeigu naudojami perdirbti PET buteliai ir iš perdirbtų PET butelių pagaminti dribsniai, ir kad tai yra skirtingos žaliavos. Ta pati šalis taip pat teigė, kad poliesterių kuokštelinių pluoštų, pagamintų iš perdirbtų PET butelių, sąnaudos ir pardavimo kaina yra daug mažesnės, o kokybė atitinkamai blogesnė nei „įprastų poliesterių kuokštelinių pluoštų“. Komisija laikosi nuomonės, kad žaliava, nepaisant to, ar tai perdirbti PET buteliai, ar iš perdirbtų PET butelių pagaminti dribsniai, iš esmės yra ta pati. Lyginant su iš perdirbtų PET butelių pagamintais dribsniais, naudojant perdirbtus PET butelius, reikalingi papildomi etapai – butelių išrūšiavimas, jų plovimas ir smulkinimas iki dribsnių. Visi tolesni gamybos etapai yra tokie pat. Be to, galutinio produkto savybės yra tokios pačios, atsižvelgiant į tai, kad kokybė gali būti įvairi, kaip, be kita ko, numatyta PKN. Kainų skirtumo (jei yra) priežastis gali būti nevienoda kokybė; šis aspektas taip pat numatytas PKN. Todėl šis tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(56)

Vienas eksportuojantis gamintojas, pateikdamas pastabų, dar kartą pabrėžė, kad gamybos procesas skiriasi, jeigu naudojami perdirbti PET buteliai ir iš perdirbtų PET butelių pagaminti dribsniai, ir kad tai yra skirtingos žaliavos. Ta pati šalis taip pat teigė, kad poliesterių kuokštelinių pluoštų, pagamintų iš perdirbtų PET butelių, sąnaudos ir pardavimo kaina yra daug mažesnės, o kokybė atitinkamai blogesnė nei „įprastų poliesterių kuokštelinių pluoštų“. Komisija laikosi nuomonės, kad žaliava, nepaisant to, ar tai perdirbti PET buteliai, ar iš perdirbtų PET butelių pagaminti dribsniai, iš esmės yra ta pati. Lyginant su iš perdirbtų PET butelių pagamintais dribsniais, naudojant perdirbtus PET butelius, reikalingi papildomi etapai – butelių išrūšiavimas, jų plovimas ir smulkinimas iki dribsnių. Visi tolesni gamybos etapai yra tokie pat. Be to, galutinio produkto savybės yra tokios pačios, atsižvelgiant į tai, kad kokybė gali būti įvairi, kaip, be kita ko, numatyta PKN. Kainų skirtumo (jei yra) priežastis gali būti nevienoda kokybė; šis aspektas taip pat numatytas PKN. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.

2.3.2.   Prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai

| (57) | Viena valdžios institucija ir keturi eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai turėtų būti laikomi skirtingais produktais, nes skiriasi jų gamybos sąnaudos, pardavimo kaina ir naudojimo paskirtis. Taip pat teigta, kad Sąjungos pramonės sektoriuje daugiausia gaminami specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai, o nagrinėjamosios šalys tiekia daugiausia prekinius poliesterių kuokštelinius pluoštus. |
| --- | --- |

(57)

Viena valdžios institucija ir keturi eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai turėtų būti laikomi skirtingais produktais, nes skiriasi jų gamybos sąnaudos, pardavimo kaina ir naudojimo paskirtis. Taip pat teigta, kad Sąjungos pramonės sektoriuje daugiausia gaminami specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai, o nagrinėjamosios šalys tiekia daugiausia prekinius poliesterių kuokštelinius pluoštus.

| (58) | Tvirtinimą pateikusi valdžios institucija ir keturi eksportuojantys gamintojai, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, nenurodė specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžties. |
| --- | --- |

(58)

Tvirtinimą pateikusi valdžios institucija ir keturi eksportuojantys gamintojai, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, nenurodė specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžties.

| (59) | Remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateikta apibrėžtimi, yra įvairių specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų – nuo pagamintų iš poliesterio ir polietileno derinio, naudojamų higienos produktams, spalvotų (dažytų), specialaus tvirtumo, techninės paskirties (pavyzdžiui, statybų pramonėje naudojama geotekstilė ir neaustinės medžiagos) poliesterių kuokštelinių pluoštų ir poliesterių kuokštelinių pluoštų, apibrėžtų, gaminamų ir pritaikomų specialioms reikmėms pagal pirkėjų pageidavimą, iki automobilių pramonėje naudojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų (konkrečiau – matomi automobilių pamušalai, kurie turi būti vienodos spalvos). |
| --- | --- |

(59)

Remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateikta apibrėžtimi, yra įvairių specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų – nuo pagamintų iš poliesterio ir polietileno derinio, naudojamų higienos produktams, spalvotų (dažytų), specialaus tvirtumo, techninės paskirties (pavyzdžiui, statybų pramonėje naudojama geotekstilė ir neaustinės medžiagos) poliesterių kuokštelinių pluoštų ir poliesterių kuokštelinių pluoštų, apibrėžtų, gaminamų ir pritaikomų specialioms reikmėms pagal pirkėjų pageidavimą, iki automobilių pramonėje naudojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų (konkrečiau – matomi automobilių pamušalai, kurie turi būti vienodos spalvos).

| (60) | Atrinktų Sąjungos gamintojų nuomone, standartiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai apima įvairesnių specifikacijų poliesterių kuokštelinius pluoštus. |
| --- | --- |

(60)

Atrinktų Sąjungos gamintojų nuomone, standartiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai apima įvairesnių specifikacijų poliesterių kuokštelinius pluoštus.

| (61) | Atsižvelgiant į pasiūlytą specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų ir prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžtį, pagrindinės abiejų rūšių produktų fizinės, techninės ir cheminės savybės yra vienodos. Tai, kad yra kelios produkto rūšys, savybės ar kokybės lygmenys, nereiškia, kad jie negali būti laikomi vienu produktu. Atrodo, kad galima prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų naudojimo paskirtis įvairesnė nei specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų, tačiau šie skirtumai nepakankami, kad jie būtų klasifikuojami kaip du atskiri produktai. Nors skirtingų rūšių poliesterių kuokštelinių pluoštų savybės skiriasi pagal konkrečią jų paskirtį, pagrindinės jų fizinės savybės, taikymo bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios. |
| --- | --- |

(61)

Atsižvelgiant į pasiūlytą specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų ir prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžtį, pagrindinės abiejų rūšių produktų fizinės, techninės ir cheminės savybės yra vienodos. Tai, kad yra kelios produkto rūšys, savybės ar kokybės lygmenys, nereiškia, kad jie negali būti laikomi vienu produktu. Atrodo, kad galima prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų naudojimo paskirtis įvairesnė nei specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų, tačiau šie skirtumai nepakankami, kad jie būtų klasifikuojami kaip du atskiri produktai. Nors skirtingų rūšių poliesterių kuokštelinių pluoštų savybės skiriasi pagal konkrečią jų paskirtį, pagrindinės jų fizinės savybės, taikymo bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios.

| (62) | Be to, reikia paaiškinti, kad tiriamuoju laikotarpiu specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai nebuvo pagrindinė Sąjungos gamintojų gamintų poliesterių kuokštelinių pluoštų rūšis. Vidutiniškai jie sudarė apie 40 % atrinktų Sąjungos gamintojų gamintų visų rūšių poliesterių kuokštelinių pluoštų, remiantis jų pačių pateikta prekinių ir specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžtimi. |
| --- | --- |

(62)

Be to, reikia paaiškinti, kad tiriamuoju laikotarpiu specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai nebuvo pagrindinė Sąjungos gamintojų gamintų poliesterių kuokštelinių pluoštų rūšis. Vidutiniškai jie sudarė apie 40 % atrinktų Sąjungos gamintojų gamintų visų rūšių poliesterių kuokštelinių pluoštų, remiantis jų pačių pateikta prekinių ir specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžtimi.

| (63) | Atskleidus faktus vienas eksportuojantis gamintojas pakartotinai nurodė, kad specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai nėra panašūs produktai, todėl negalima jų nagrinėti kartu. Ta pati šalis pažymėjo, kad skiriasi specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų ir prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų galutinė naudojimo paskirtis, gamybos sąnaudos ir pardavimo kaina. Todėl, jos nuomone, Komisija neatliko specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų ir prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų sąnaudų ir pardavimo kainų skirtumų analizės. Šalis teigė, kad neaišku, kaip buvo nustatytos tiriamojo produkto gamybos sąnaudos ir pardavimo kaina, ir paprašė Komisijos, atskyrus su prekiniais poliesterių kuokšteliniais pluoštais ir specializuotais poliesterių kuokšteliniais pluoštais susijusius duomenis, atlikti priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis analizę. |
| --- | --- |

(63)

Atskleidus faktus vienas eksportuojantis gamintojas pakartotinai nurodė, kad specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai nėra panašūs produktai, todėl negalima jų nagrinėti kartu. Ta pati šalis pažymėjo, kad skiriasi specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų ir prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų galutinė naudojimo paskirtis, gamybos sąnaudos ir pardavimo kaina. Todėl, jos nuomone, Komisija neatliko specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų ir prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų sąnaudų ir pardavimo kainų skirtumų analizės. Šalis teigė, kad neaišku, kaip buvo nustatytos tiriamojo produkto gamybos sąnaudos ir pardavimo kaina, ir paprašė Komisijos, atskyrus su prekiniais poliesterių kuokšteliniais pluoštais ir specializuotais poliesterių kuokšteliniais pluoštais susijusius duomenis, atlikti priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis analizę.

| (64) | Komisija patvirtina, kad poliesterių kuokšteliniai pluoštai parduodami kaip įvairių rūšių produktai, kurie gali būti naudojami verpimui arba neaustinėms medžiagoms gaminti. Pavyzdžiui, poliesterių kuokštelinių pluoštų sudėtyje gali būti vienas arba du komponentai ir gali skirtis jų savybės, pavyzdžiui, tankis ir (arba) deciteksas, atsparumas tempimui, blizgesys, kokybės klasė ir pan. Tokios specifikacijos numatytos PKN, dėl jų Komisija negavo jokių pastabų. Pripažįstama, kad ne visais atvejais galima pakeisti prekinius ir specializuotus poliesterių kuokštelinius pluoštus vienus kitais, tačiau skirtingų rūšių produktai gali būti pakeičiami iš dalies ir jų naudojimo paskirtis gali iš dalies sutapti. Kaip apibūdinta 61 konstatuojamojoje dalyje ir kaip nustatyta atliekant ankstesnius tyrimus dėl to paties produkto, šių rūšių produktų fizinės bei cheminės savybės, taip pat jų galutinė naudojimo paskirtis iš esmės yra vienodos. Visų rūšių produktai gaminami iš tos pačios žaliavos (PTA/MEG arba perdirbto PET), kurios sąnaudos sudaro daugiau kaip 60 % gamybos sąnaudų. Į šias žaliavas gali būti dedami priedai arba papildomi komponentai, reikalingi norint užtikrinti tam tikras specifines pluošto savybes. PKN nurodyta žaliavų kilmė ir kiti elementai, turintys poveikio gamybos sąnaudoms ir pardavimo kainai. Tačiau nėra esminių prekinių ir specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos proceso skirtumų. Tai matyti atrinktų Sąjungos gamintojų atveju – nė vienas iš jų negamina išskirtinai tik prekinių ar tik specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų. Galiausiai atrodo, kad nėra nuoseklios ir bendrai vartojamos specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžties. Pavyzdžiui, kaip apibūdinta 59 konstatuojamojoje dalyje, kai kurie Sąjungos gamintojai higienos pramonėje naudojamus poliesterių kuokštelinius pluoštus laiko specializuotais produktais. Įvairūs naudotojai ir naudotojų asociacija nurodė, kad poliesterių kuokšteliniai pluoštai, skirti naudoti higienos pramonėje, pavyzdžiui, drėgnoms servetėlėms gaminti, priešingai, yra plataus vartojimo prekė, tačiau dėl sveikatos ir saugos priežasčių, jie neturėtų būti gaminami iš perdirbtų medžiagų. Be to, kai kurie Sąjungos gamintojai laikosi nuomonės, kad pagal konkrečius pirkėjo reikalavimus pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai (pavyzdžiui, specialiai nudažyti tam tikra spalva), yra specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai, nors jų gamybos procesas ir gamybos sąnaudos yra tokie patys kaip kitų (prekinių) poliesterių kuokštelinių pluoštų. Todėl Komisija negalėjo remtis pačių gamintojų nustatytais skirstymo į prekinius ir specializuotus poliesterių kuokštelinius pluoštus kriterijais, todėl šis tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(64)

Komisija patvirtina, kad poliesterių kuokšteliniai pluoštai parduodami kaip įvairių rūšių produktai, kurie gali būti naudojami verpimui arba neaustinėms medžiagoms gaminti. Pavyzdžiui, poliesterių kuokštelinių pluoštų sudėtyje gali būti vienas arba du komponentai ir gali skirtis jų savybės, pavyzdžiui, tankis ir (arba) deciteksas, atsparumas tempimui, blizgesys, kokybės klasė ir pan. Tokios specifikacijos numatytos PKN, dėl jų Komisija negavo jokių pastabų. Pripažįstama, kad ne visais atvejais galima pakeisti prekinius ir specializuotus poliesterių kuokštelinius pluoštus vienus kitais, tačiau skirtingų rūšių produktai gali būti pakeičiami iš dalies ir jų naudojimo paskirtis gali iš dalies sutapti. Kaip apibūdinta 61 konstatuojamojoje dalyje ir kaip nustatyta atliekant ankstesnius tyrimus dėl to paties produkto, šių rūšių produktų fizinės bei cheminės savybės, taip pat jų galutinė naudojimo paskirtis iš esmės yra vienodos. Visų rūšių produktai gaminami iš tos pačios žaliavos (PTA/MEG arba perdirbto PET), kurios sąnaudos sudaro daugiau kaip 60 % gamybos sąnaudų. Į šias žaliavas gali būti dedami priedai arba papildomi komponentai, reikalingi norint užtikrinti tam tikras specifines pluošto savybes. PKN nurodyta žaliavų kilmė ir kiti elementai, turintys poveikio gamybos sąnaudoms ir pardavimo kainai. Tačiau nėra esminių prekinių ir specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos proceso skirtumų. Tai matyti atrinktų Sąjungos gamintojų atveju – nė vienas iš jų negamina išskirtinai tik prekinių ar tik specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų. Galiausiai atrodo, kad nėra nuoseklios ir bendrai vartojamos specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžties. Pavyzdžiui, kaip apibūdinta 59 konstatuojamojoje dalyje, kai kurie Sąjungos gamintojai higienos pramonėje naudojamus poliesterių kuokštelinius pluoštus laiko specializuotais produktais. Įvairūs naudotojai ir naudotojų asociacija nurodė, kad poliesterių kuokšteliniai pluoštai, skirti naudoti higienos pramonėje, pavyzdžiui, drėgnoms servetėlėms gaminti, priešingai, yra plataus vartojimo prekė, tačiau dėl sveikatos ir saugos priežasčių, jie neturėtų būti gaminami iš perdirbtų medžiagų. Be to, kai kurie Sąjungos gamintojai laikosi nuomonės, kad pagal konkrečius pirkėjo reikalavimus pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai (pavyzdžiui, specialiai nudažyti tam tikra spalva), yra specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai, nors jų gamybos procesas ir gamybos sąnaudos yra tokie patys kaip kitų (prekinių) poliesterių kuokštelinių pluoštų. Todėl Komisija negalėjo remtis pačių gamintojų nustatytais skirstymo į prekinius ir specializuotus poliesterių kuokštelinius pluoštus kriterijais, todėl šis tvirtinimas atmetamas.

2.3.3.   Kiti tvirtinimai, susiję su produkto apibrėžtąja sritimi

| (65) | Vienas naudotojas ir naudotojų asociacija tvirtino, kad iš Kinijos importuojami poliesterių kuokšteliniai pluoštai yra geresnės kokybės nei Sąjungoje pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai. Vienas iš pateiktų tvirtinimų buvo, kad Kinijos Liaudies Respublikoje pagamintuose poliesterių kuokšteliniuose pluoštuose nėra polimerų kietųjų dalelių. Taip pat tvirtinta, kad Kinijoje pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai yra skaistūs, o pagaminti Sąjungoje yra pilkšvi, nes didžioji dalis Sąjungoje pagamintų poliesterių kuokštelinių pluoštų yra pagaminti iš perdirbtų PET butelių. |
| --- | --- |

(65)

Vienas naudotojas ir naudotojų asociacija tvirtino, kad iš Kinijos importuojami poliesterių kuokšteliniai pluoštai yra geresnės kokybės nei Sąjungoje pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai. Vienas iš pateiktų tvirtinimų buvo, kad Kinijos Liaudies Respublikoje pagamintuose poliesterių kuokšteliniuose pluoštuose nėra polimerų kietųjų dalelių. Taip pat tvirtinta, kad Kinijoje pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai yra skaistūs, o pagaminti Sąjungoje yra pilkšvi, nes didžioji dalis Sąjungoje pagamintų poliesterių kuokštelinių pluoštų yra pagaminti iš perdirbtų PET butelių.

| (66) | Pirmasis teiginys, kad Sąjungoje pagamintuose poliesterių kuokšteliniuose pluoštuose yra polimerų kietųjų dalelių, nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Be to, kitų naudotojų pateiktoje informacijoje ir klausimyno atsakymuose teigta priešingai (t. y. Sąjungos gamintojų pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai paprastai yra geresnės kokybės nei nagrinėjamosiose šalyse pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai). |
| --- | --- |

(66)

Pirmasis teiginys, kad Sąjungoje pagamintuose poliesterių kuokšteliniuose pluoštuose yra polimerų kietųjų dalelių, nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Be to, kitų naudotojų pateiktoje informacijoje ir klausimyno atsakymuose teigta priešingai (t. y. Sąjungos gamintojų pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai paprastai yra geresnės kokybės nei nagrinėjamosiose šalyse pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai).

| (67) | Kalbant apie antrąjį tvirtinimą dėl skaistumo – informacija, pateikta atliekant tyrimą, patvirtinta, kad iš PTA/MEG pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai paprastai būna skaistesni nei iš perdirbtų PET butelių pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai (kai gamybos proceso metu nepridedama pigmentų ir (arba) skaistiklių). Vis dėlto abiejų rūšių poliesterių kuokšteliniai pluoštai turi tokias pačias fizines ir chemines savybes, o jų naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda. Taip pat reikėtų pažymėti, kad apskaičiuojant žalą pagrindinė žaliava buvo vienas iš aspektų, į kuriuos buvo atsižvelgta. Kitaip tariant, importuoti iš perdirbtų PET butelių pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai buvo lyginami tik su Sąjungoje iš perdirbtų PET butelių pagamintais poliesterių kuokšteliniais pluoštais. Taip pat importuoti iš PTA/MEG pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai buvo lyginami tik su Sąjungoje iš PTA/MEG pagamintais poliesterių kuokšteliniais pluoštais. |
| --- | --- |

(67)

Kalbant apie antrąjį tvirtinimą dėl skaistumo – informacija, pateikta atliekant tyrimą, patvirtinta, kad iš PTA/MEG pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai paprastai būna skaistesni nei iš perdirbtų PET butelių pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai (kai gamybos proceso metu nepridedama pigmentų ir (arba) skaistiklių). Vis dėlto abiejų rūšių poliesterių kuokšteliniai pluoštai turi tokias pačias fizines ir chemines savybes, o jų naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda. Taip pat reikėtų pažymėti, kad apskaičiuojant žalą pagrindinė žaliava buvo vienas iš aspektų, į kuriuos buvo atsižvelgta. Kitaip tariant, importuoti iš perdirbtų PET butelių pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai buvo lyginami tik su Sąjungoje iš perdirbtų PET butelių pagamintais poliesterių kuokšteliniais pluoštais. Taip pat importuoti iš PTA/MEG pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai buvo lyginami tik su Sąjungoje iš PTA/MEG pagamintais poliesterių kuokšteliniais pluoštais.

| (68) | Naudotojų asociacija, eksportuojantis gamintojas ir valdžios institucija tvirtino, kad dažnai galutinės grandies naudotojai reikalauja, kad produktai būtų gaminami naudojant nagrinėjamųjų šalių (pirmiausia Kinijos) kilmės poliesterių kuokštelinius pluoštus. |
| --- | --- |

(68)

Naudotojų asociacija, eksportuojantis gamintojas ir valdžios institucija tvirtino, kad dažnai galutinės grandies naudotojai reikalauja, kad produktai būtų gaminami naudojant nagrinėjamųjų šalių (pirmiausia Kinijos) kilmės poliesterių kuokštelinius pluoštus.

| (69) | Nepateikta jokių įrodymų šiam tvirtinimui pagrįsti, taip pat negauta išsamesnės informacijos ar paaiškinimų, kodėl reikalauta naudoti trijose nagrinėjamosiose šalyse pagamintus poliesterių kuokštelinius pluoštus (jei galutinės grandies naudotojai tikrai kelia tokį reikalavimą). |
| --- | --- |

(69)

Nepateikta jokių įrodymų šiam tvirtinimui pagrįsti, taip pat negauta išsamesnės informacijos ar paaiškinimų, kodėl reikalauta naudoti trijose nagrinėjamosiose šalyse pagamintus poliesterių kuokštelinius pluoštus (jei galutinės grandies naudotojai tikrai kelia tokį reikalavimą).

| (70) | Naudotojų asociacija konkrečiau tvirtino, kad Sąjungos automobilių pramonė sutinka naudoti tik Kinijos kilmės poliesterių kuokštelinius pluoštus. |
| --- | --- |

(70)

Naudotojų asociacija konkrečiau tvirtino, kad Sąjungos automobilių pramonė sutinka naudoti tik Kinijos kilmės poliesterių kuokštelinius pluoštus.

| (71) | Vis dėlto ji nepateikė šį tvirtinimą pagrindžiančių faktų ir neįrodė, kad Sąjungos gamintojų pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai negali būti naudojami Sąjungos automobilių pramonėje. Be to, patikrinus duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai Sąjungos automobilių pramonei taip pat parduoda daug poliesterių kuokštelinių pluoštų; tai rodo, kad tvirtinimas neatitinka padėties. |
| --- | --- |

(71)

Vis dėlto ji nepateikė šį tvirtinimą pagrindžiančių faktų ir neįrodė, kad Sąjungos gamintojų pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai negali būti naudojami Sąjungos automobilių pramonėje. Be to, patikrinus duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai Sąjungos automobilių pramonei taip pat parduoda daug poliesterių kuokštelinių pluoštų; tai rodo, kad tvirtinimas neatitinka padėties.

| (72) | Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad jo gaminami poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir Sąjungos gamintojų gaminami poliesterių kuokšteliniai pluoštai yra skirtingi produktai, nors ir vieni, ir kiti gaminami iš perdirbtų PET butelių. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad poliesterių kuokštelinius pluoštus gamina (daugiausia) iš perdirbtų PET butelių (ne dribsnių), todėl naudoja kitokį gamybos procesą ir kitokias žaliavas nei iš perdirbtų PET butelių pagamintus dribsnius naudojantys poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai. |
| --- | --- |

(72)

Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad jo gaminami poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir Sąjungos gamintojų gaminami poliesterių kuokšteliniai pluoštai yra skirtingi produktai, nors ir vieni, ir kiti gaminami iš perdirbtų PET butelių. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad poliesterių kuokštelinius pluoštus gamina (daugiausia) iš perdirbtų PET butelių (ne dribsnių), todėl naudoja kitokį gamybos procesą ir kitokias žaliavas nei iš perdirbtų PET butelių pagamintus dribsnius naudojantys poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai.

| (73) | Šis tvirtinimas taip pat atmestas, nes PET buteliai ir iš PET butelių pagaminti dribsniai (t. y. iki dribsnių susmulkinti PET buteliai) iš esmės yra ta pati žaliava, tik skiriasi jos forma. |
| --- | --- |

(73)

Šis tvirtinimas taip pat atmestas, nes PET buteliai ir iš PET butelių pagaminti dribsniai (t. y. iki dribsnių susmulkinti PET buteliai) iš esmės yra ta pati žaliava, tik skiriasi jos forma.

2.3.4.   Išvada

| (74) | Todėl prieita prie išvados, kad visų tiriamų rūšių poliesterių kuokšteliniai pluoštai turi vienodas fizines, technines ir chemines savybes, o jų galutinė naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda. |
| --- | --- |

(74)

Todėl prieita prie išvados, kad visų tiriamų rūšių poliesterių kuokšteliniai pluoštai turi vienodas fizines, technines ir chemines savybes, o jų galutinė naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda.

3.   SUBSIDIJAVIMAS

3.1.   KINIJA

3.1.1.   Bendrosios nuostatos

| (75) | Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija, tirtos šios schemos, pagal kurias Kinijos valdžios institucijos tariamai teikė subsidijas:






  A. | Valstybinių bankų teikiamos lengvatinės paskolos poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonės bendrovėms ir Vyriausybės pavedimai bei nurodymai privatiems bankams. |
| --- | --- | --- |

(75)

Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija, tirtos šios schemos, pagal kurias Kinijos valdžios institucijos tariamai teikė subsidijas:

A.

Valstybinių bankų teikiamos lengvatinės paskolos poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonės bendrovėms ir Vyriausybės pavedimai bei nurodymai privatiems bankams.

| B. | Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos ir Vyriausybės pavedimai bei nurodymai privatiems tiekėjams:






  — | Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiami PTA/MEG, |
| --- | --- | --- |

B.

Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos ir Vyriausybės pavedimai bei nurodymai privatiems tiekėjams:

—

Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiami PTA/MEG,

| — | Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį suteikiama žemė ir žemėnaudos teisės, |
| --- | --- |

—

Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį suteikiama žemė ir žemėnaudos teisės,

| — | Vyriausybės tiekiama elektros energija, |
| --- | --- |

—

Vyriausybės tiekiama elektros energija,

| — | pigaus vandens tiekimo programa. |
| --- | --- |

—

pigaus vandens tiekimo programa.

| C. | Plėtros dotacijos ir palūkanų subsidijos tekstilės sektoriui:






  — | specialus fondas „Go Global“, |
| --- | --- | --- |

C.

Plėtros dotacijos ir palūkanų subsidijos tekstilės sektoriui:

—

specialus fondas „Go Global“,

| — | Žemės ūkio, lengvosios pramonės produktų ir tekstilės gaminių prekybos skatinimo fondas. |
| --- | --- |

—

Žemės ūkio, lengvosios pramonės produktų ir tekstilės gaminių prekybos skatinimo fondas.

| D. | Tiesioginio atleidimo nuo mokesčių ir jų sumažinimo programos:






  — | užsienio (investicijų) įmonių atleidimas nuo pajamų mokesčio, |
| --- | --- | --- |

D.

Tiesioginio atleidimo nuo mokesčių ir jų sumažinimo programos:

—

užsienio (investicijų) įmonių atleidimas nuo pajamų mokesčio,

| — | kvalifikuotų įmonių rezidenčių atleidimas nuo pajamų mokesčio, taikomo dividendų pajamoms, |
| --- | --- |

—

kvalifikuotų įmonių rezidenčių atleidimas nuo pajamų mokesčio, taikomo dividendų pajamoms,

| — | pripažintoms aukštųjų ir naujųjų technologijų bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas, |
| --- | --- |

—

pripažintoms aukštųjų ir naujųjų technologijų bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,

| — | specialiosiose ekonominėse zonose taikomas pajamų mokesčio sumažinimas, |
| --- | --- |

—

specialiosiose ekonominėse zonose taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,

| — | į eksportą orientuotoms bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas, |
| --- | --- |

—

į eksportą orientuotoms bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,

| — | mokesčių kreditai, sudarantys iki 40 % šalies viduje pagamintos įrangos pirkimo vertės. |
| --- | --- |

—

mokesčių kreditai, sudarantys iki 40 % šalies viduje pagamintos įrangos pirkimo vertės.

| E. | Netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos:






  — | atleidimas nuo PVM ir importo tarifo lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga, |
| --- | --- | --- |

E.

Netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos:

—

atleidimas nuo PVM ir importo tarifo lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga,

| — | PVM lengvatos užsienio investicijų įmonėms, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos. |
| --- | --- |

—

PVM lengvatos užsienio investicijų įmonėms, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos.

| F. | Kitos regioninės ir (arba) provincijų lygmens programos:






  — | atleidimas nuo mokesčių (ir kitos lengvatos) ekonominės plėtros zonose Dziangsu provincijoje, |
| --- | --- | --- |

F.

Kitos regioninės ir (arba) provincijų lygmens programos:

—

atleidimas nuo mokesčių (ir kitos lengvatos) ekonominės plėtros zonose Dziangsu provincijoje,

| — | mokesčių paskatos Čangdžou mieste, |
| --- | --- |

—

mokesčių paskatos Čangdžou mieste,

| — | lengvatiniai nuomos mokesčiai Čangdžou mieste, |
| --- | --- |

—

lengvatiniai nuomos mokesčiai Čangdžou mieste,

| — | eksporto skatinimo programos Zhejiango provincijoje, |
| --- | --- |

—

eksporto skatinimo programos Zhejiango provincijoje,

| — | dotacijos technologinėms inovacijoms Zhejiango provincijoje, |
| --- | --- |

—

dotacijos technologinėms inovacijoms Zhejiango provincijoje,

| — | mokesčių ir muitų lengvatos ekonominės plėtros zonose Guangdongo provincijoje, |
| --- | --- |

—

mokesčių ir muitų lengvatos ekonominės plėtros zonose Guangdongo provincijoje,

| — | eksporto skatinimo priemonės Guangdongo provincijoje, |
| --- | --- |

—

eksporto skatinimo priemonės Guangdongo provincijoje,

| — | teisinių išlaidų kompensavimas Guangdongo provincijoje, |
| --- | --- |

—

teisinių išlaidų kompensavimas Guangdongo provincijoje,

| — | užsienio prekybos skatinimo (specialiųjų) fondų programa Guangdongo provincijoje, |
| --- | --- |

—

užsienio prekybos skatinimo (specialiųjų) fondų programa Guangdongo provincijoje,

| — | paskolos palūkanų subsidijos, kuriomis remiami technologinių inovacijų projektai Guangdongo provincijoje, |
| --- | --- |

—

paskolos palūkanų subsidijos, kuriomis remiami technologinių inovacijų projektai Guangdongo provincijoje,

| — | lengvatiniai mokesčių tarifai ekonominės plėtros zonose Šanchajaus provincijoje, |
| --- | --- |

—

lengvatiniai mokesčių tarifai ekonominės plėtros zonose Šanchajaus provincijoje,

| — | lengvatinėmis sąlygomis suteikiama infrastruktūra Šanchajaus provincijoje, |
| --- | --- |

—

lengvatinėmis sąlygomis suteikiama infrastruktūra Šanchajaus provincijoje,

| — | paskolų ir mokesčių politika į eksportą orientuotoms bendrovėms Šanchajaus provincijoje. |
| --- | --- |

—

paskolų ir mokesčių politika į eksportą orientuotoms bendrovėms Šanchajaus provincijoje.

| (76) | Komisija išnagrinėjo visas skunde nurodytas schemas. Nagrinėjant kiekvieną schemą buvo tiriama, ar pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį galima nustatyti, ar KLR Vyriausybė suteikė finansinį įnašą atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir pastarųjų gautą naudą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šiuo atveju bet kokia su tiriamomis schemomis susijusi nauda yra mažesnė už de minimis sumą, nustatytą pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje (3). Todėl laikoma, kad nebūtina daryti išvadų dėl atskirų schemų kompensuotinumo.
  Išsami su schemomis susijusi informacija ir atitinkamos išmokų atskiroms bendrovėms normos nurodytos toliau. |
| --- | --- |

(76)

Komisija išnagrinėjo visas skunde nurodytas schemas. Nagrinėjant kiekvieną schemą buvo tiriama, ar pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį galima nustatyti, ar KLR Vyriausybė suteikė finansinį įnašą atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir pastarųjų gautą naudą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šiuo atveju bet kokia su tiriamomis schemomis susijusi nauda yra mažesnė už de minimis sumą, nustatytą pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje (3). Todėl laikoma, kad nebūtina daryti išvadų dėl atskirų schemų kompensuotinumo.

Išsami su schemomis susijusi informacija ir atitinkamos išmokų atskiroms bendrovėms normos nurodytos toliau.

3.1.2.   Konkrečiai taikomos schemos

Schemos, kuriomis tiriamuoju laikotarpiu nesinaudojo atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai

| (77) | Nustatyta, kad atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) tiriamuoju laikotarpiu nenaudojo toliau nurodytų schemų, todėl nebuvo galima nustatyti gautos naudos.






  — | PTA/MEG tiekimas už mažesnį nei tinkamas atlygį, |
| --- | --- | --- |

(77)

Nustatyta, kad atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) tiriamuoju laikotarpiu nenaudojo toliau nurodytų schemų, todėl nebuvo galima nustatyti gautos naudos.

—

PTA/MEG tiekimas už mažesnį nei tinkamas atlygį,

| — | Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiama elektros energija, |
| --- | --- |

—

Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiama elektros energija,

| — | Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekimas pigus vanduo, |
| --- | --- |

—

Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekimas pigus vanduo,

| — | specialus fondas „Go Global“, |
| --- | --- |

—

specialus fondas „Go Global“,

| — | Žemės ūkio, lengvosios pramonės produktų ir tekstilės gaminių prekybos skatinimo fondas, |
| --- | --- |

—

Žemės ūkio, lengvosios pramonės produktų ir tekstilės gaminių prekybos skatinimo fondas,

| — | užsienio (investicijų) įmonių atleidimas nuo pajamų mokesčio, |
| --- | --- |

—

užsienio (investicijų) įmonių atleidimas nuo pajamų mokesčio,

| — | pripažintoms aukštųjų ir naujųjų technologijų bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas, |
| --- | --- |

—

pripažintoms aukštųjų ir naujųjų technologijų bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,

| — | specialiosiose ekonominėse zonose taikomas pajamų mokesčio sumažinimas, |
| --- | --- |

—

specialiosiose ekonominėse zonose taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,

| — | į eksportą orientuotoms bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas, |
| --- | --- |

—

į eksportą orientuotoms bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,

| — | mokesčių kreditai, sudarantys iki 40 % šalies viduje pagamintos įrangos pirkimo vertės, |
| --- | --- |

—

mokesčių kreditai, sudarantys iki 40 % šalies viduje pagamintos įrangos pirkimo vertės,

| — | kitos regioninės ir (arba) provincijų lygmens programos. |
| --- | --- |

—

kitos regioninės ir (arba) provincijų lygmens programos.

| (78) | Dėl PTA/MEG tiekimo už mažesnį nei tinkamas atlygį skundo pateikėjas teigė, kad KLR Vyriausybė tariamai kontroliuoja tam tikras pradinės grandies pramonės šakas ir produktus, kad galėtų palankiomis kainomis teikti žaliavas, būtent PTA/MEG, poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojams. Taip poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojams per valstybės įmones mažesne nei rinkos kaina, t. y. už mažesnį nei tinkamas atlygį, įsigyjantiems Vyriausybės užsakymu pagamintą PTA/MEG teikiamos kompensuotinos subsidijos. |
| --- | --- |

(78)

Dėl PTA/MEG tiekimo už mažesnį nei tinkamas atlygį skundo pateikėjas teigė, kad KLR Vyriausybė tariamai kontroliuoja tam tikras pradinės grandies pramonės šakas ir produktus, kad galėtų palankiomis kainomis teikti žaliavas, būtent PTA/MEG, poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojams. Taip poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojams per valstybės įmones mažesne nei rinkos kaina, t. y. už mažesnį nei tinkamas atlygį, įsigyjantiems Vyriausybės užsakymu pagamintą PTA/MEG teikiamos kompensuotinos subsidijos.

| (79) | Vis dėlto atlikus tyrimą nustatyta, kad poliesterių kuokštelinius pluoštus gaminantys eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) didžiąją dalį savo PTA/MEG žaliavos, iš kurios gaminami eksportui skirti poliesterių kuokšteliniai pluoštai, importuodavo pagal laikinojo įvežimo perdirbti schemą. |
| --- | --- |

(79)

Vis dėlto atlikus tyrimą nustatyta, kad poliesterių kuokštelinius pluoštus gaminantys eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) didžiąją dalį savo PTA/MEG žaliavos, iš kurios gaminami eksportui skirti poliesterių kuokšteliniai pluoštai, importuodavo pagal laikinojo įvežimo perdirbti schemą.

| (80) | Todėl nebuvo galima nustatyti bendrovėms pagal šią programą teikiamų subsidijų. |
| --- | --- |

(80)

Todėl nebuvo galima nustatyti bendrovėms pagal šią programą teikiamų subsidijų.

| (81) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas pažymėjo, kad Komisija iš dalies išnagrinėjo tik vieną subsidijavimo schemą – PTA/MEG tiekimą subsidijuojamomis kainomis, kuria tiriamuoju laikotarpiu atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai nesinaudojo. Dėl šios schemos skundo pateikėjas teigė, kad tai, kaip buvo atrinktos bendrovės, ir tai, kad į tyrimą nebuvo įtrauktas didelis Kinijos poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojas, turėjo poveikio šios schemos subsidijavimo nustatymui. |
| --- | --- |

(81)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas pažymėjo, kad Komisija iš dalies išnagrinėjo tik vieną subsidijavimo schemą – PTA/MEG tiekimą subsidijuojamomis kainomis, kuria tiriamuoju laikotarpiu atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai nesinaudojo. Dėl šios schemos skundo pateikėjas teigė, kad tai, kaip buvo atrinktos bendrovės, ir tai, kad į tyrimą nebuvo įtrauktas didelis Kinijos poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojas, turėjo poveikio šios schemos subsidijavimo nustatymui.

| (82) | Kaip paaiškinta 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, iš 23 eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių), bendradarbiavusių atliekant tyrimą, Komisija atrinko penkių didžiausių eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) grupę, kuri laikoma tipiška pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį. Skunde nurodyto, bet neatrinkto Kinijos gamintojo poliesterių kuokštelinių pluoštų eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo nedidelė. Todėl tai, kad šis gamintojas nebuvo atrinktas, neturėjo įtakos atrinktų bendrovių tipiškumui ir nepadarė esminio poveikio išvadoms dėl nagrinėjamosios subsidijavimo schemos. |
| --- | --- |

(82)

Kaip paaiškinta 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, iš 23 eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių), bendradarbiavusių atliekant tyrimą, Komisija atrinko penkių didžiausių eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) grupę, kuri laikoma tipiška pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį. Skunde nurodyto, bet neatrinkto Kinijos gamintojo poliesterių kuokštelinių pluoštų eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo nedidelė. Todėl tai, kad šis gamintojas nebuvo atrinktas, neturėjo įtakos atrinktų bendrovių tipiškumui ir nepadarė esminio poveikio išvadoms dėl nagrinėjamosios subsidijavimo schemos.

| (83) | Komisija patvirtina, kad ji siekė gauti informacijos ir atsakymus dėl visų skunde nurodytų tariamų subsidijavimo schemų, įskaitant schemas, kurias skundo pateikėjas nurodė atskleidus faktus pateiktose pastabose, tačiau buvo nustatyta, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) šiomis schemomis nesinaudojo. 78 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė papildomos informacijos apie PTA/MEG tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, nes skunde tvirtinta, kad pagal šią subsidijavimo schemą tariamai galėjo būti teikiamos didelės kompensuotinos subsidijos. |
| --- | --- |

(83)

Komisija patvirtina, kad ji siekė gauti informacijos ir atsakymus dėl visų skunde nurodytų tariamų subsidijavimo schemų, įskaitant schemas, kurias skundo pateikėjas nurodė atskleidus faktus pateiktose pastabose, tačiau buvo nustatyta, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) šiomis schemomis nesinaudojo. 78 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė papildomos informacijos apie PTA/MEG tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, nes skunde tvirtinta, kad pagal šią subsidijavimo schemą tariamai galėjo būti teikiamos didelės kompensuotinos subsidijos.

Schemos, kuriomis tiriamuoju laikotarpiu naudojosi atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai

3.1.3.   Poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonės bendrovėms teikiamos lengvatinės paskolos

| (84) | Skundo pateikėjas teigė, kad politikos bankai ir valstybiniai komerciniai bankai, vykdydami KLR Vyriausybės politiką teikti finansinę paramą tekstilės ir cheminių pluoštų pramonei skatinti bei remti, poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojams tariamai taiko žemas (subsidijuojamas) palūkanų normas. |
| --- | --- |

(84)

Skundo pateikėjas teigė, kad politikos bankai ir valstybiniai komerciniai bankai, vykdydami KLR Vyriausybės politiką teikti finansinę paramą tekstilės ir cheminių pluoštų pramonei skatinti bei remti, poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojams tariamai taiko žemas (subsidijuojamas) palūkanų normas.

a)   Teisinis pagrindas

| (85) | Lengvatinis skolinimas Kinijoje pagrįstas šiais teisės aktais: KLR komercinės bankininkystės įstatymu (toliau – bankininkystės įstatymas), 1996 m. birželio 28 d. Kinijos liaudies banko (PBOC) paskelbtomis Bendrosiomis skolinimo taisyklėmis ir Valstybės tarybos sprendimu Nr. 40. |
| --- | --- |

(85)

Lengvatinis skolinimas Kinijoje pagrįstas šiais teisės aktais: KLR komercinės bankininkystės įstatymu (toliau – bankininkystės įstatymas), 1996 m. birželio 28 d. Kinijos liaudies banko (PBOC) paskelbtomis Bendrosiomis skolinimo taisyklėmis ir Valstybės tarybos sprendimu Nr. 40.

b)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (86) | Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalyje nustatyta, kad lengvatinėmis paskolomis suteikta nauda turėtų būti apskaičiuojama kaip sumokėtų palūkanų sumos ir sumos, kuri būtų sumokėta už panašią komercinę paskolą, kurią bendrovė galėtų gauti rinkoje, skirtumas. Komisija nustatė panašių komercinių paskolų lyginamąjį rinkos dydį. |
| --- | --- |

(86)

Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalyje nustatyta, kad lengvatinėmis paskolomis suteikta nauda turėtų būti apskaičiuojama kaip sumokėtų palūkanų sumos ir sumos, kuri būtų sumokėta už panašią komercinę paskolą, kurią bendrovė galėtų gauti rinkoje, skirtumas. Komisija nustatė panašių komercinių paskolų lyginamąjį rinkos dydį.

| (87) | Lyginamasis dydis apskaičiuotas remiantis Kinijos taikomomis palūkanų normomis, pakoreguotomis atsižvelgiant į įprastą rinkos riziką (t. y. buvo laikoma, kad visoms bendrovėms Kinijoje bus suteiktas tik aukščiausias neinvesticinio reitingo obligacijų laipsnis (agentūros Bloomberg suteiktas BB reitingas) ir įprastinei Kinijos liaudies banko skolinimo normai taikoma atitinkama priemoka, tikėtina bendrovių, kurios turi tokį reitingą, išleistų obligacijų atveju). |
| --- | --- |

(87)

Lyginamasis dydis apskaičiuotas remiantis Kinijos taikomomis palūkanų normomis, pakoreguotomis atsižvelgiant į įprastą rinkos riziką (t. y. buvo laikoma, kad visoms bendrovėms Kinijoje bus suteiktas tik aukščiausias neinvesticinio reitingo obligacijų laipsnis (agentūros Bloomberg suteiktas BB reitingas) ir įprastinei Kinijos liaudies banko skolinimo normai taikoma atitinkama priemoka, tikėtina bendrovių, kurios turi tokį reitingą, išleistų obligacijų atveju).

| (88) | Nauda eksportuojantiems gamintojams (eksportuojančių gamintojų grupėms) apskaičiuota atsižvelgiant į palūkanų normos diferencinį tarifą, išreikštą procentiniu dydžiu ir padaugintą iš likutinės paskolos sumos, t. y. per tiriamąjį laikotarpį nesumokėtų palūkanų. Tada ši suma paskirstyta visai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimo apyvartai. |
| --- | --- |

(88)

Nauda eksportuojantiems gamintojams (eksportuojančių gamintojų grupėms) apskaičiuota atsižvelgiant į palūkanų normos diferencinį tarifą, išreikštą procentiniu dydžiu ir padaugintą iš likutinės paskolos sumos, t. y. per tiriamąjį laikotarpį nesumokėtų palūkanų. Tada ši suma paskirstyta visai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimo apyvartai.

c)   Išvada

| (89) | Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,50 %. |
| --- | --- |

(89)

Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,50 %.

3.1.4.   Žemėnaudos teisių suteikimas už mažesnį nei tinkamas atlygį

a)   Teisinis pagrindas

| (90) | Žemėnaudos teisės Kinijoje suteikiamos pagal Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymą ir Kinijos Liaudies Respublikos daiktinių teisių įstatymą. |
| --- | --- |

(90)

Žemėnaudos teisės Kinijoje suteikiamos pagal Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymą ir Kinijos Liaudies Respublikos daiktinių teisių įstatymą.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (91) | Pagal Žemės administravimo įstatymo 2 straipsnį visa žemė priklauso Vyriausybei, nes pagal Kinijos Konstituciją ir susijusias teisines nuostatas žemė kolektyvinėmis teisėmis priklauso Kinijos liaudžiai. Žemė negali būti parduodama, tačiau pagal įstatymus galima suteikti žemėnaudos teises. Valstybės valdžios institucijos tokias teises gali suteikti per viešą konkursą, kotiravimą ar aukcioną. |
| --- | --- |

(91)

Pagal Žemės administravimo įstatymo 2 straipsnį visa žemė priklauso Vyriausybei, nes pagal Kinijos Konstituciją ir susijusias teisines nuostatas žemė kolektyvinėmis teisėmis priklauso Kinijos liaudžiai. Žemė negali būti parduodama, tačiau pagal įstatymus galima suteikti žemėnaudos teises. Valstybės valdžios institucijos tokias teises gali suteikti per viešą konkursą, kotiravimą ar aukcioną.

c)   Tyrimo išvados

| (92) | Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) pateikė informacijos apie jų turimą žemę ir susijusias žemėnaudos teisių sutartis ir (arba) pažymėjimus, tačiau KLR Vyriausybė nepateikė jokios informacijos apie žemėnaudos teisių kainų nustatymą. |
| --- | --- |

(92)

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) pateikė informacijos apie jų turimą žemę ir susijusias žemėnaudos teisių sutartis ir (arba) pažymėjimus, tačiau KLR Vyriausybė nepateikė jokios informacijos apie žemėnaudos teisių kainų nustatymą.

d)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (93) | Kaip jau nustatyta, žemėnaudos teisės Kinijoje nepriklauso nuo rinkos sąlygų, be to, panašu, kad Kinijoje apskritai nėra jokių privačių lyginamųjų dydžių. Todėl Kinijos sąnaudų ar kainų koregavimas nėra praktikuojamas. Tokiomis aplinkybėmis manoma, kad Kinijoje nėra rinkos, ir pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d dalies ii punktą nustatant naudos dydį naudojamas išorinis lyginamasis dydis. Kadangi Kinijos Vyriausybė nepateikė jokio pasiūlymo dėl išorinio lyginamojo dydžio, Komisija turėjo naudotis turimais faktais, kad galėtų nustatyti tinkamą išorinį lyginamąjį dydį. Dėl 94 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių laikyta, kad tinkamam lyginamajam dydžiui nustatyti būtų tinkama naudoti Taivano atskirosios muitų teritorijos informaciją. |
| --- | --- |

(93)

Kaip jau nustatyta, žemėnaudos teisės Kinijoje nepriklauso nuo rinkos sąlygų, be to, panašu, kad Kinijoje apskritai nėra jokių privačių lyginamųjų dydžių. Todėl Kinijos sąnaudų ar kainų koregavimas nėra praktikuojamas. Tokiomis aplinkybėmis manoma, kad Kinijoje nėra rinkos, ir pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d dalies ii punktą nustatant naudos dydį naudojamas išorinis lyginamasis dydis. Kadangi Kinijos Vyriausybė nepateikė jokio pasiūlymo dėl išorinio lyginamojo dydžio, Komisija turėjo naudotis turimais faktais, kad galėtų nustatyti tinkamą išorinį lyginamąjį dydį. Dėl 94 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių laikyta, kad tinkamam lyginamajam dydžiui nustatyti būtų tinkama naudoti Taivano atskirosios muitų teritorijos informaciją.

| (94) | Komisija mano, kad Taivano žemės kainos yra tinkamiausios, palyginti su teritorijomis Kinijoje, kuriose įsikūrę bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai. Dauguma eksportuojančių gamintojų įsikūrę Kinijos rytinėje dalyje, išsivysčiusiose ir dideliu BVP (bendru vidaus produktu) pasižyminčiose provincijose, kuriose itin didelis gyventojų tankumas. |
| --- | --- |

(94)

Komisija mano, kad Taivano žemės kainos yra tinkamiausios, palyginti su teritorijomis Kinijoje, kuriose įsikūrę bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai. Dauguma eksportuojančių gamintojų įsikūrę Kinijos rytinėje dalyje, išsivysčiusiose ir dideliu BVP (bendru vidaus produktu) pasižyminčiose provincijose, kuriose itin didelis gyventojų tankumas.

| (95) | Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuojama atsižvelgiant į kiekvienos bendrovės už žemėnaudos teises sumokėtos sumos ir sumos, kurią paprastai reikėtų mokėti remiantis Taivano lyginamuoju dydžiu, skirtumą. |
| --- | --- |

(95)

Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuojama atsižvelgiant į kiekvienos bendrovės už žemėnaudos teises sumokėtos sumos ir sumos, kurią paprastai reikėtų mokėti remiantis Taivano lyginamuoju dydžiu, skirtumą.

| (96) | Skaičiuodama Komisija naudojo vidutinę Taivane nustatytą vieno kvadratinio metro žemės kainą, pakoreguotą atsižvelgiant į valiutos nuvertėjimą ir BVP pokyčius nuo atitinkamų žemėnaudos teisių sutarčių sudarymo dienos. Informacija apie pramoninės paskirties žemės kainas gauta iš Taivano ekonomikos ministerijos Pramonės departamento svetainės. Taivano valiutos nuvertėjimas ir BVP pokyčiai apskaičiuoti remiantis Taivano infliacijos normomis ir BVP vienam gyventojui einamosiomis kainomis JAV doleriais pokyčiais, kaip nurodyta Tarptautinio valiutos fondo 2011 m. Pasaulio ekonomikos apžvalgoje. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta per tiriamąjį laikotarpį, pasitelkiant įprastinį Kinijos pramoninės paskirties žemės žemėnaudos teisių galiojimo laiką, t. y. 50–70 metų. Tada ši suma buvo paskirstyta visai atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(96)

Skaičiuodama Komisija naudojo vidutinę Taivane nustatytą vieno kvadratinio metro žemės kainą, pakoreguotą atsižvelgiant į valiutos nuvertėjimą ir BVP pokyčius nuo atitinkamų žemėnaudos teisių sutarčių sudarymo dienos. Informacija apie pramoninės paskirties žemės kainas gauta iš Taivano ekonomikos ministerijos Pramonės departamento svetainės. Taivano valiutos nuvertėjimas ir BVP pokyčiai apskaičiuoti remiantis Taivano infliacijos normomis ir BVP vienam gyventojui einamosiomis kainomis JAV doleriais pokyčiais, kaip nurodyta Tarptautinio valiutos fondo 2011 m. Pasaulio ekonomikos apžvalgoje. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta per tiriamąjį laikotarpį, pasitelkiant įprastinį Kinijos pramoninės paskirties žemės žemėnaudos teisių galiojimo laiką, t. y. 50–70 metų. Tada ši suma buvo paskirstyta visai atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

e)   Išvada

| (97) | Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0,02 iki 0,82 %. |
| --- | --- |

(97)

Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0,02 iki 0,82 %.

3.1.5.   Tiesioginio atleidimo nuo mokesčių ir jų sumažinimo programos:

3.1.5.1.   Kvalifikuotų įmonių rezidenčių atleidimas nuo pajamų mokesčio, taikomo dividendų pajamoms

a)   Teisinis pagrindas

| (98) | Tokio atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio teisinis pagrindas – Įmonių pelno mokesčio įstatymo 25 ir 26 straipsniai ir Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 83 straipsnis. |
| --- | --- |

(98)

Tokio atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio teisinis pagrindas – Įmonių pelno mokesčio įstatymo 25 ir 26 straipsniai ir Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 83 straipsnis.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (99) | Šią programą sudaro lengvatinė apmokestinimo tvarka, pagal kurią Kinijos įmonės rezidentės, kurios yra kitų Kinijos įmonių rezidenčių akcininkės, atleidžiamos nuo patronuojančiųjų įmonių rezidenčių tam tikrų dividendų, premijų ir kitų lėšų akciniam kapitalui padidinti pajamų mokesčio. |
| --- | --- |

(99)

Šią programą sudaro lengvatinė apmokestinimo tvarka, pagal kurią Kinijos įmonės rezidentės, kurios yra kitų Kinijos įmonių rezidenčių akcininkės, atleidžiamos nuo patronuojančiųjų įmonių rezidenčių tam tikrų dividendų, premijų ir kitų lėšų akciniam kapitalui padidinti pajamų mokesčio.

c)   Tyrimo išvados

| (100) | Dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) pajamų mokesčio ataskaitoje nurodoma suma, kuriai netaikomas pajamų mokestis. Ši suma vadinama teise pasinaudoti schema turinčių bendrovių rezidenčių ir įmonių dividendais, premijomis ir kitomis akcinio kapitalo pajamomis pagal Pajamų mokesčio deklaracijos 5 priedėlį (Metinė lengvatinių mokesčių ataskaita). Susijusios bendrovės nuo šių sumų nemokėjo pajamų mokesčio. |
| --- | --- |

(100)

Dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) pajamų mokesčio ataskaitoje nurodoma suma, kuriai netaikomas pajamų mokestis. Ši suma vadinama teise pasinaudoti schema turinčių bendrovių rezidenčių ir įmonių dividendais, premijomis ir kitomis akcinio kapitalo pajamomis pagal Pajamų mokesčio deklaracijos 5 priedėlį (Metinė lengvatinių mokesčių ataskaita). Susijusios bendrovės nuo šių sumų nemokėjo pajamų mokesčio.

d)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (101) | Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda laikoma visų mokėtinų mokesčių suma, įskaitant iš kitų Kinijos įmonių rezidenčių gaunamas dividendų pajamas, atėmus sumą, kuri buvo faktiškai sumokėta atleidžiant nuo dividendų mokesčio. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų bendrovių pardavimo apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(101)

Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda laikoma visų mokėtinų mokesčių suma, įskaitant iš kitų Kinijos įmonių rezidenčių gaunamas dividendų pajamas, atėmus sumą, kuri buvo faktiškai sumokėta atleidžiant nuo dividendų mokesčio. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų bendrovių pardavimo apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

e)   Išvada

| (102) | Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,06 %. |
| --- | --- |

(102)

Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,06 %.

3.1.6.   Netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos:

3.1.6.1.   Atleidimas nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir importo tarifo lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga

a)   Teisinis pagrindas

| (103) | Šios programos teisinis pagrindas – Valstybės tarybos aplinkraštis Guo Fa Nr. 37/1997 dėl mokesčių importuojamai įrangai politikos koregavimo, Finansų ministerijos, Muitinės administracijos ir Valstybės mokesčių administratoriaus pranešimas (2008) Nr. 43, 2006 m. vasario 22 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (toliau – NPRK) pranešimas Nr. 316 2006 dėl vidaus ar užsienio finansuojamų projektų, kuriuos rengti skatina valstybė, patvirtinamojo rašto tvarkymo aspektų ir 2008 m. užsienio investicijų įmonių ar vidaus įmonių nuo muitų neatleidžiamų prekių importo katalogas. |
| --- | --- |

(103)

Šios programos teisinis pagrindas – Valstybės tarybos aplinkraštis Guo Fa Nr. 37/1997 dėl mokesčių importuojamai įrangai politikos koregavimo, Finansų ministerijos, Muitinės administracijos ir Valstybės mokesčių administratoriaus pranešimas (2008) Nr. 43, 2006 m. vasario 22 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (toliau – NPRK) pranešimas Nr. 316 2006 dėl vidaus ar užsienio finansuojamų projektų, kuriuos rengti skatina valstybė, patvirtinamojo rašto tvarkymo aspektų ir 2008 m. užsienio investicijų įmonių ar vidaus įmonių nuo muitų neatleidžiamų prekių importo katalogas.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (104) | Pagal šią programą užsienio kapitalo įmonės arba vietos įmonės atleidžiamos nuo PVM ir importo tarifų, jei jos importuoja gamyboje naudojamą pagrindinę įrangą. Jei norima tokiu atleidimu pasinaudoti, įranga negali būti įtraukta į reikalavimus neatitinkančios įrangos sąrašą, o šios lengvatos prašanti įmonė turi gauti Kinijos valdžios institucijų arba Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos išduodamą Valstybės skatinamųjų projektų pažymėjimą pagal susijusius investicijų, mokesčių ir muitų teisės aktus. |
| --- | --- |

(104)

Pagal šią programą užsienio kapitalo įmonės arba vietos įmonės atleidžiamos nuo PVM ir importo tarifų, jei jos importuoja gamyboje naudojamą pagrindinę įrangą. Jei norima tokiu atleidimu pasinaudoti, įranga negali būti įtraukta į reikalavimus neatitinkančios įrangos sąrašą, o šios lengvatos prašanti įmonė turi gauti Kinijos valdžios institucijų arba Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos išduodamą Valstybės skatinamųjų projektų pažymėjimą pagal susijusius investicijų, mokesčių ir muitų teisės aktus.

c)   Tyrimo išvados

| (105) | Keturi iš atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) nurodė, kad buvo atleisti nuo importuojamai įrangai taikytino PVM ir importo tarifų. |
| --- | --- |

(105)

Keturi iš atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) nurodė, kad buvo atleisti nuo importuojamai įrangai taikytino PVM ir importo tarifų.

d)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (106) | Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Manoma, kad gavėjams suteikta nauda yra PVM ir muitų, nuo kurių atleidžiama importuojant įrangą, suma. Gauta nauda buvo paskaičiuota per visą įrangos nusidėvėjimo laikotarpį pagal įprastas bendrovės apskaitos procedūras. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų bendrovių pardavimo apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(106)

Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Manoma, kad gavėjams suteikta nauda yra PVM ir muitų, nuo kurių atleidžiama importuojant įrangą, suma. Gauta nauda buvo paskaičiuota per visą įrangos nusidėvėjimo laikotarpį pagal įprastas bendrovės apskaitos procedūras. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų bendrovių pardavimo apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

e)   Išvada

| (107) | Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,45 %. |
| --- | --- |

(107)

Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,45 %.

3.1.6.2.   PVM lengvatos užsienio investicijų įmonėms, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos

a)   Teisinis pagrindas

| (108) | Šios programos teisinis pagrindas – 1999 m. rugsėjo 20 d. Valstybės mokesčių administratoriaus aplinkraštis Nr. 171, 199 dėl mokesčių grąžinimo įstaigos laikinųjų priemonių, taikomų užsienio investicijų įmonėms perkant šalies viduje pagamintą įrangą; Finansų ministerijos ir Valstybės mokesčių administratoriaus pranešimas Nr. 176 [2008] dėl mokesčių grąžinimo užsienio investicijų įmonėms už jų įsigytą šalies viduje pagamintą įrangą politikos įgyvendinimo sustabdymo. |
| --- | --- |

(108)

Šios programos teisinis pagrindas – 1999 m. rugsėjo 20 d. Valstybės mokesčių administratoriaus aplinkraštis Nr. 171, 199 dėl mokesčių grąžinimo įstaigos laikinųjų priemonių, taikomų užsienio investicijų įmonėms perkant šalies viduje pagamintą įrangą; Finansų ministerijos ir Valstybės mokesčių administratoriaus pranešimas Nr. 176 [2008] dėl mokesčių grąžinimo užsienio investicijų įmonėms už jų įsigytą šalies viduje pagamintą įrangą politikos įgyvendinimo sustabdymo.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (109) | Pagal šią programą nauda – užsienio investicijų įmonėms perkant šalies viduje pagamintą įrangą sumokėto PVM grąžinimas. Įranga neturi būti įtraukta į nuo mokesčių neatleistinų prekių žinyną, o jos vertė neturi būti didesnė už bendrą investicijų ribą užsienio investicijų įmonei pagal Bandomąsias administracines šalies viduje pagamintos įrangos įsigijimo priemones. |
| --- | --- |

(109)

Pagal šią programą nauda – užsienio investicijų įmonėms perkant šalies viduje pagamintą įrangą sumokėto PVM grąžinimas. Įranga neturi būti įtraukta į nuo mokesčių neatleistinų prekių žinyną, o jos vertė neturi būti didesnė už bendrą investicijų ribą užsienio investicijų įmonei pagal Bandomąsias administracines šalies viduje pagamintos įrangos įsigijimo priemones.

c)   Tyrimo išvados

| (110) | Du atrinkti eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) pateikė išsamios informacijos dėl šios schemos, įskaitant suteiktos lengvatos sumą. |
| --- | --- |

(110)

Du atrinkti eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) pateikė išsamios informacijos dėl šios schemos, įskaitant suteiktos lengvatos sumą.

d)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (111) | Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Manoma, kad gavėjams suteikta nauda yra PVM, nuo kurio atleidžiama perkant šalies viduje pagamintą įrangą, suma. Gauta nauda buvo paskaičiuota per visą įrangos nusidėvėjimo laikotarpį pagal įprastą pramonės praktiką. |
| --- | --- |

(111)

Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Manoma, kad gavėjams suteikta nauda yra PVM, nuo kurio atleidžiama perkant šalies viduje pagamintą įrangą, suma. Gauta nauda buvo paskaičiuota per visą įrangos nusidėvėjimo laikotarpį pagal įprastą pramonės praktiką.

e)   Išvada

| (112) | Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,01 %. |
| --- | --- |

(112)

Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,01 %.

3.1.7.   Kitos regioninės ir (arba) provincijų lygmens programos:

| (113) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagal 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytas programas per tiriamąjį laikotarpį atrinktos bendrovės naudos negavo. |
| --- | --- |

(113)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagal 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytas programas per tiriamąjį laikotarpį atrinktos bendrovės naudos negavo.

3.1.8.   Subsidijų suma

| (114) | Pagal pagrindinio reglamento nuostatas eksportuojantiems Kinijos gamintojams apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 0,76 iki 1,77 %. |
| --- | --- |

(114)

Pagal pagrindinio reglamento nuostatas eksportuojantiems Kinijos gamintojams apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 0,76 iki 1,77 %.

| (115) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas teigė, kad neaišku, kaip Komisija apskaičiavo bendro subsidijų skirtumo dydį. Bendras suvestinis atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams (eksportuojančių gamintojų grupėms) suteiktų subsidijų dydis, išreikštas ad valorem ir nurodytas 114 konstatuojamojoje dalyje, atitinka mažesnį ir didesnį bendrą penkiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams (eksportuojančių gamintojų grupėms) suteiktų subsidijų skirtumą. |
| --- | --- |

(115)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas teigė, kad neaišku, kaip Komisija apskaičiavo bendro subsidijų skirtumo dydį. Bendras suvestinis atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams (eksportuojančių gamintojų grupėms) suteiktų subsidijų dydis, išreikštas ad valorem ir nurodytas 114 konstatuojamojoje dalyje, atitinka mažesnį ir didesnį bendrą penkiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams (eksportuojančių gamintojų grupėms) suteiktų subsidijų skirtumą.

3.1.9.   Išvados dėl Kinijos

| (116) | Atsižvelgiant į eksportuojamiems Kinijos gamintojams suteiktų kompensuotinų subsidijų de minimis sumas, priemonės Kinijos kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų importui neturėtų būti nustatytos. Padaryta išvada, kad tyrimas dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importo turėtų būti baigtas pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(116)

Atsižvelgiant į eksportuojamiems Kinijos gamintojams suteiktų kompensuotinų subsidijų de minimis sumas, priemonės Kinijos kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų importui neturėtų būti nustatytos. Padaryta išvada, kad tyrimas dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importo turėtų būti baigtas pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 3 dalį.

3.2.   INDIJA

3.2.1.   Bendrosios nuostatos

| (117) | Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydamos Indijos valdžios institucijos tariamai teikė subsidijas:






  1) | tikslinių rinkų schema; |
| --- | --- | --- |

(117)

Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydamos Indijos valdžios institucijos tariamai teikė subsidijas:

1)

tikslinių rinkų schema;

| 2) | tikslinių produktų schema; |
| --- | --- |

2)

tikslinių produktų schema;

| 3) | išankstinių leidimų schema; |
| --- | --- |

3)

išankstinių leidimų schema;

| 4) | sąlyginio apmokestinimo muitu schema; |
| --- | --- |

4)

sąlyginio apmokestinimo muitu schema;

| 5) | gamybos priemonių eksportui skatinti schema; |
| --- | --- |

5)

gamybos priemonių eksportui skatinti schema;

| 6) | atleidimas nuo mokesčių ir muitų arba jų sumažinimas, taikomi į eksportą orientuotoms bendrovėms ir specialiosioms ekonominėms zonoms; |
| --- | --- |

6)

atleidimas nuo mokesčių ir muitų arba jų sumažinimas, taikomi į eksportą orientuotoms bendrovėms ir specialiosioms ekonominėms zonoms;

| 7) | eksporto kreditų schema; |
| --- | --- |

7)

eksporto kreditų schema;

| 8) | atleidimo nuo pajamų mokesčio schema; |
| --- | --- |

8)

atleidimo nuo pajamų mokesčio schema;

| 9) | skatinimo didinti eksportą schema; |
| --- | --- |

9)

skatinimo didinti eksportą schema;

| 10) | importo be muito leidimų schema; |
| --- | --- |

10)

importo be muito leidimų schema;

| 11) | rinkos plėtros paramos schema ir paskolų garantijos; |
| --- | --- |

11)

rinkos plėtros paramos schema ir paskolų garantijos;

| 12) | Gudžarato Vyriausybės kapitalo investicijų paskatų schema; |
| --- | --- |

12)

Gudžarato Vyriausybės kapitalo investicijų paskatų schema;

| 13) | Gudžarato pardavimo mokesčio lengvatų schema ir atleidimo nuo elektros mokesčio schema; |
| --- | --- |

13)

Gudžarato pardavimo mokesčio lengvatų schema ir atleidimo nuo elektros mokesčio schema;

| 14) | Vakarų Bengalo subsidijavimo schemos, t. y. paskatos ir mokesčių lengvatos, įskaitant subsidijas ir atleidimą nuo pardavimo mokesčio; |
| --- | --- |

14)

Vakarų Bengalo subsidijavimo schemos, t. y. paskatos ir mokesčių lengvatos, įskaitant subsidijas ir atleidimą nuo pardavimo mokesčio;

| 15) | Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema, įskaitant Maharaštros atleidimo nuo elektros energijos mokesčio schemą ir subsidijas pramonės augimui skatinti. |
| --- | --- |

15)

Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema, įskaitant Maharaštros atleidimo nuo elektros energijos mokesčio schemą ir subsidijas pramonės augimui skatinti.

Subsidijavimo schemos, kuriomis tiriamuoju laikotarpiu naudojosi tiriami eksportuojantys Indijos gamintojai

| (118) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad patikrinti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi toliau nurodytomis schemomis:






  1) | tikslinių rinkų schema (TRS); |
| --- | --- | --- |

(118)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad patikrinti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi toliau nurodytomis schemomis:

1)

tikslinių rinkų schema (TRS);

| 2) | tikslinių produktų schema (TPS); |
| --- | --- |

2)

tikslinių produktų schema (TPS);

| 3) | sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS); |
| --- | --- |

3)

sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS);

| 4) | išankstinių leidimų schema (ILS); |
| --- | --- |

4)

išankstinių leidimų schema (ILS);

| 5) | importo be muito leidimų schema (BIL); |
| --- | --- |

5)

importo be muito leidimų schema (BIL);

| 6) | gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS); |
| --- | --- |

6)

gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);

| 7) | Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema (LPS). |
| --- | --- |

7)

Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema (LPS).

| (119) | 118 konstatuojamosios dalies 1, 2, 4, 5 ir 6 punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas (UPP)). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu susijęs Užsienio prekybos politikos dokumentas – 2009–2014 m. Užsienio prekybos politika (2009–2014 m. UPP). Be to, 2009–2014 m. UPP reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau – PV I 2009–2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas. |
| --- | --- |

(119)

118 konstatuojamosios dalies 1, 2, 4, 5 ir 6 punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas (UPP)). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu susijęs Užsienio prekybos politikos dokumentas – 2009–2014 m. Užsienio prekybos politika (2009–2014 m. UPP). Be to, 2009–2014 m. UPP reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau – PV I 2009–2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.

| (120) | 118 konstatuojamosios dalies 3 punkte nurodyta SAMS schema yra pagrįsta 1962 m. Muitinės įstatymo 75 skirsniu, 1944 m. Centrinio akcizų įstatymo 37 skirsniu, 1994 m. Finansų įstatymo 93A ir 94 skirsniais ir 1995 m. Muitų, centrinio akcizų muito ir paslaugų mokesčio sąlyginio apmokestinimo taisyklėmis. Sąlyginio apmokestinimo normos skelbiamos reguliariai. |
| --- | --- |

(120)

118 konstatuojamosios dalies 3 punkte nurodyta SAMS schema yra pagrįsta 1962 m. Muitinės įstatymo 75 skirsniu, 1944 m. Centrinio akcizų įstatymo 37 skirsniu, 1994 m. Finansų įstatymo 93A ir 94 skirsniais ir 1995 m. Muitų, centrinio akcizų muito ir paslaugų mokesčio sąlyginio apmokestinimo taisyklėmis. Sąlyginio apmokestinimo normos skelbiamos reguliariai.

| (121) | 7 punkte nurodyta Maharaštros lengvatų paketo schema pagrįsta 2007 m. Maharaštros Vyriausybės „Lengvatų paketo schema“, rezoliucija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, 2007 m. kovo 30 d. |
| --- | --- |

(121)

7 punkte nurodyta Maharaštros lengvatų paketo schema pagrįsta 2007 m. Maharaštros Vyriausybės „Lengvatų paketo schema“, rezoliucija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, 2007 m. kovo 30 d.

3.2.2.   Tikslinių rinkų schema (TRS)

a)   Teisinis pagrindas

Išsamus TRS aprašymas pateiktas 2009–2014 m. UPP 3.14 dalyje ir PV I 2009–2014 m. 3.8 dalyje.

b)   Teisė naudotis schema

| (122) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(122)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (123) | Pagal šią schemą visiems produktams, įskaitant poliesterių kuokštelinius pluoštus, eksportuojamiems į PV I 2009–2014 m. 37(C) priedėlio 1 ir 2 lentelėje nurodytas šalis, suteikiamas 3 % FOB vertės muito kreditas. Nuo 2011 m. balandžio 1 d. visiems produktams, eksportuojamiems į 37(C) priedėlio 3 lentelėje nurodytas šalis (tikslinės rinkos), suteikiamas 4 % franko laivo denio vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikrų rūšių eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams. |
| --- | --- |

(123)

Pagal šią schemą visiems produktams, įskaitant poliesterių kuokštelinius pluoštus, eksportuojamiems į PV I 2009–2014 m. 37(C) priedėlio 1 ir 2 lentelėje nurodytas šalis, suteikiamas 3 % FOB vertės muito kreditas. Nuo 2011 m. balandžio 1 d. visiems produktams, eksportuojamiems į 37(C) priedėlio 3 lentelėje nurodytas šalis (tikslinės rinkos), suteikiamas 4 % franko laivo denio vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikrų rūšių eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams.

| (124) | TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. |
| --- | --- |

(124)

TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones.

| (125) | Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol skundo pateikėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie eksporto pajamų panaudojimą) kopijas, Indijos Vyriausybė neturi teisės priimti sprendimo suteikti muito kreditus. |
| --- | --- |

(125)

Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol skundo pateikėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie eksporto pajamų panaudojimą) kopijas, Indijos Vyriausybė neturi teisės priimti sprendimo suteikti muito kreditus.

| (126) | Keturi patikrinti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia schema. |
| --- | --- |

(126)

Keturi patikrinti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia schema.

| (127) | Atskleidus faktus trys iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad nors jie turėjo teisę naudotis lengvata, jie neprašė suteikti lengvatos pardavimui eksportui į Sąjungą, todėl negalima padaryti išvados dėl naudojimosi tokia lengvata. Jie taip pat teigė, kad TRS geografiniu atžvilgiu yra susijusi su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, todėl Sąjunga negali jos laikyti kompensuotina. Šiuo atžvilgiu per tikrinamuosius vizitus patvirtinta, kad TRS lengvatos buvo prašoma eksportui į trečiąsias šalis, nes schema iš esmės susijusi su eksportu į trečiąsias šalis. Vis dėlto minėti eksportuojantys gamintojai negalėjo užginčyti nei praktinio schemos įgyvendinimo, kaip apibūdinta 123–125 konstatuojamosiose dalyse, nei to, kad TRS lengvata gali būti naudojama nagrinėjamajam produktui, t. y. pagal TRS teikiami muitų kreditai yra laisvai perleidžiami ir jie gali būti naudojami sumokėti muitams už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. Visų pirma šalis negalėjo užginčyti fakto, kad pagal TRS teikiami muitų kreditai eksportui į reikalavimus atitinkančias trečiąsias šalis gali būti naudojami kompensuoti importo muitams, mokėtiniems už žaliavą, naudojamą į Sąjungą eksportuojamam nagrinėjam produktui gaminti. |
| --- | --- |

(127)

Atskleidus faktus trys iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad nors jie turėjo teisę naudotis lengvata, jie neprašė suteikti lengvatos pardavimui eksportui į Sąjungą, todėl negalima padaryti išvados dėl naudojimosi tokia lengvata. Jie taip pat teigė, kad TRS geografiniu atžvilgiu yra susijusi su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, todėl Sąjunga negali jos laikyti kompensuotina. Šiuo atžvilgiu per tikrinamuosius vizitus patvirtinta, kad TRS lengvatos buvo prašoma eksportui į trečiąsias šalis, nes schema iš esmės susijusi su eksportu į trečiąsias šalis. Vis dėlto minėti eksportuojantys gamintojai negalėjo užginčyti nei praktinio schemos įgyvendinimo, kaip apibūdinta 123–125 konstatuojamosiose dalyse, nei to, kad TRS lengvata gali būti naudojama nagrinėjamajam produktui, t. y. pagal TRS teikiami muitų kreditai yra laisvai perleidžiami ir jie gali būti naudojami sumokėti muitams už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. Visų pirma šalis negalėjo užginčyti fakto, kad pagal TRS teikiami muitų kreditai eksportui į reikalavimus atitinkančias trečiąsias šalis gali būti naudojami kompensuoti importo muitams, mokėtiniems už žaliavą, naudojamą į Sąjungą eksportuojamam nagrinėjam produktui gaminti.

| (128) | Galiausiai šios lengvatos gali būti kaupimo principu įtraukiamos į bendrovės apskaitą, nurodant eksporto sandorių įvykdymo datas – tai rodo, kad eksporto sandorio įvykdymo metu sukuriama teisė naudotis lengvata ir kad nėra abejonių, jog gautas muitų kreditas vėliau bus panaudotas. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(128)

Galiausiai šios lengvatos gali būti kaupimo principu įtraukiamos į bendrovės apskaitą, nurodant eksporto sandorių įvykdymo datas – tai rodo, kad eksporto sandorio įvykdymo metu sukuriama teisė naudotis lengvata ir kad nėra abejonių, jog gautas muitų kreditas vėliau bus panaudotas. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

d)   Išvada dėl TRS

| (129) | TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. TRS muito kreditas taip pat yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(129)

TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. TRS muito kreditas taip pat yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.

| (130) | Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(130)

Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (131) | Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra naudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(131)

Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra naudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (132) | Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota remiantis gavėjui suteikta nauda, kuri, kaip nustatyta, buvo gauta tiriamuoju laikotarpiu ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(132)

Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota remiantis gavėjui suteikta nauda, kuri, kaip nustatyta, buvo gauta tiriamuoju laikotarpiu ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (133) | Nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatytos atitinkamai 0,15, 0,19, 0,42 ir 0,63 % subsidijų normos. |
| --- | --- |

(133)

Nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatytos atitinkamai 0,15, 0,19, 0,42 ir 0,63 % subsidijų normos.

3.2.3.   Tikslinių produktų schema (TPS)

a)   Teisinis pagrindas

| (134) | Išsamus schemos aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 3.15–3.17 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 3.9–3.11 skyriuose. |
| --- | --- |

(134)

Išsamus schemos aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 3.15–3.17 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 3.9–3.11 skyriuose.

b)   Teisė naudotis schema

| (135) | Pagal Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 3.15.2 dalį teisę naudotis šia schema turi PV I 2009–2014 m. 37D priedėlyje nurodytų produktų eksportuotojai. |
| --- | --- |

(135)

Pagal Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 3.15.2 dalį teisę naudotis šia schema turi PV I 2009–2014 m. 37D priedėlyje nurodytų produktų eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (136) | Į PV I 2009–2014 m. 37D priedėlio sąrašą įtrauktų produktų eksportuotojas gali teikti prašymą dėl TPS muito kredito priemonės (angl. Duty Credit scrip), kuri atitinka 2 % arba 5 % FOB eksporto vertės. Šiame tyrime nagrinėjamas produktas yra įtrauktas į 37D priedėlio 1 lentelę ir jam suteikiamas 2 % muito kreditas. |
| --- | --- |

(136)

Į PV I 2009–2014 m. 37D priedėlio sąrašą įtrauktų produktų eksportuotojas gali teikti prašymą dėl TPS muito kredito priemonės (angl. Duty Credit scrip), kuri atitinka 2 % arba 5 % FOB eksporto vertės. Šiame tyrime nagrinėjamas produktas yra įtrauktas į 37D priedėlio 1 lentelę ir jam suteikiamas 2 % muito kreditas.

| (137) | TPS yra po eksporto taikoma schema, t. y. norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Taigi bendrovė užpildo elektroninę paraišką, kurią ji pateikia atitinkamai valdžios institucijai kartu su eksporto užsakymo, sąskaitos, banko kvito, kuriame nurodomi sumokėti mokesčiai, kopijomis, važtaraščio kopija ir banko pažyma apie įvykdytą eksportą ir gautą mokėjimą arba pervedimo užsienio valiuta už laikiną įvežimą sertifikatą tiesioginių derybų dėl dokumentų atveju. Jei važtaraščio ir (arba) banko pažymos apie įvykdytą eksportą originalai buvo pateikti kartu su prašymais suteikti lengvatas pagal kitą schemą, bendrovė gali pateikti pačios patvirtintas kopijas, nurodydama atitinkamą valdžios instituciją, kuriai pateikti dokumentų originalai. Elektroninėje paraiškoje dėl TPS kreditų galima pateikti ne daugiau kaip 50 važtaraščių. |
| --- | --- |

(137)

TPS yra po eksporto taikoma schema, t. y. norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Taigi bendrovė užpildo elektroninę paraišką, kurią ji pateikia atitinkamai valdžios institucijai kartu su eksporto užsakymo, sąskaitos, banko kvito, kuriame nurodomi sumokėti mokesčiai, kopijomis, važtaraščio kopija ir banko pažyma apie įvykdytą eksportą ir gautą mokėjimą arba pervedimo užsienio valiuta už laikiną įvežimą sertifikatą tiesioginių derybų dėl dokumentų atveju. Jei važtaraščio ir (arba) banko pažymos apie įvykdytą eksportą originalai buvo pateikti kartu su prašymais suteikti lengvatas pagal kitą schemą, bendrovė gali pateikti pačios patvirtintas kopijas, nurodydama atitinkamą valdžios instituciją, kuriai pateikti dokumentų originalai. Elektroninėje paraiškoje dėl TPS kreditų galima pateikti ne daugiau kaip 50 važtaraščių.

| (138) | Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus TPS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitams už paskesnius importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones ir produktus, kuriems taikomi importo apribojimai. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. TPS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo. |
| --- | --- |

(138)

Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus TPS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitams už paskesnius importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones ir produktus, kuriems taikomi importo apribojimai. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. TPS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.

| (139) | Visi penki patikrinti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia schema. |
| --- | --- |

(139)

Visi penki patikrinti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia schema.

| (140) | Atskleidus faktus trys iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad nors jie turėjo teisę naudotis lengvatomis, jie neprašė lengvatų bent daliai pardavimo eksportui, todėl negalima padaryti išvados dėl naudojimosi šia lengvata. Vis dėlto minėti eksportuojantys gamintojai negalėjo užginčyti nei praktinio schemos įgyvendinimo, kaip apibūdinta 123–125 konstatuojamosiose dalyse, nei to, kad TPS lengvata gali būti naudojama nagrinėjamajam produktui, t. y. pagal TPS teikiami muitų kreditai yra laisvai perleidžiami ir jie gali būti naudojami sumokėti muitams už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. Primenama, kad šios lengvatos gali būti kaupimo principu įtraukiamos į bendrovės apskaitą, nurodant eksporto sandorių įvykdymo datas – tai rodo, kad eksporto sandorio įvykdymo metu sukuriama teisė naudotis lengvata ir kad nėra abejonių, jog gautas muitų kreditas vėliau bus panaudotas. |
| --- | --- |

(140)

Atskleidus faktus trys iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad nors jie turėjo teisę naudotis lengvatomis, jie neprašė lengvatų bent daliai pardavimo eksportui, todėl negalima padaryti išvados dėl naudojimosi šia lengvata. Vis dėlto minėti eksportuojantys gamintojai negalėjo užginčyti nei praktinio schemos įgyvendinimo, kaip apibūdinta 123–125 konstatuojamosiose dalyse, nei to, kad TPS lengvata gali būti naudojama nagrinėjamajam produktui, t. y. pagal TPS teikiami muitų kreditai yra laisvai perleidžiami ir jie gali būti naudojami sumokėti muitams už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. Primenama, kad šios lengvatos gali būti kaupimo principu įtraukiamos į bendrovės apskaitą, nurodant eksporto sandorių įvykdymo datas – tai rodo, kad eksporto sandorio įvykdymo metu sukuriama teisė naudotis lengvata ir kad nėra abejonių, jog gautas muitų kreditas vėliau bus panaudotas.

d)   Išvada dėl TPS

| (141) | TPS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TPS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, TPS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(141)

TPS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TPS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, TPS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.

| (142) | Be to, pagal teisės aktus TPS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą yra laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(142)

Be to, pagal teisės aktus TPS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą yra laikoma individualia ir kompensuotina.

| (143) | Ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų taisyklių. Tiksliau eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis TPS lengvatomis neatsižvelgiant į tai, ar jis apskritai importuoja kokias nors žaliavas. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Taigi tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TPS. |
| --- | --- |

(143)

Ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų taisyklių. Tiksliau eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis TPS lengvatomis neatsižvelgiant į tai, ar jis apskritai importuoja kokias nors žaliavas. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Taigi tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TPS.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (144) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos dydis apskaičiuojamas subsidijos gavėjui suteiktos naudos išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos Vyriausybė privalo atsisakyti muitų, taip suteikdama finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina TPS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal TPS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį, sumoms. |
| --- | --- |

(144)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos dydis apskaičiuojamas subsidijos gavėjui suteiktos naudos išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos Vyriausybė privalo atsisakyti muitų, taip suteikdama finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina TPS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal TPS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį, sumoms.

| (145) | Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. |
| --- | --- |

(145)

Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

| (146) | Penkioms nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatyta atitinkamai 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % ir 1,95 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(146)

Penkioms nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatyta atitinkamai 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % ir 1,95 % subsidijų norma.

3.2.4.   Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)

a)   Teisinis pagrindas

| (147) | Išsamus SAMS aprašymas pateiktas 1995 m. Muitų ir centrinio akcizo sąlyginio apmokestinimo muitu taisyklėse su pakeitimais, padarytais vėliau paskelbtais pranešimais. |
| --- | --- |

(147)

Išsamus SAMS aprašymas pateiktas 1995 m. Muitų ir centrinio akcizo sąlyginio apmokestinimo muitu taisyklėse su pakeitimais, padarytais vėliau paskelbtais pranešimais.

b)   Teisė naudotis schema

| (148) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(148)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (149) | Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl sąlyginio apmokestinimo muitu sumos, kuri skaičiuojama procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, FOB vertės. Sąlyginio apmokestinimo muitu normas Indijos Vyriausybė nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatytos remiantis produkto gamybai kaip žaliavos naudojamų medžiagų vidutiniu kiekiu ar verte ir vidutine už žaliavas sumokėtų muitų suma. Šios normos taikomos neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto SAMS norma tiriamuoju laikotarpiu buvo: 3 % iki 2012 m. spalio 9 d., 2,1 % 2012 m. spalio 10 d.–2013 m. rugsėjo 20 d. ir 1,7 % nuo 2013 rugsėjo 21 d. FOB vertės. |
| --- | --- |

(149)

Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl sąlyginio apmokestinimo muitu sumos, kuri skaičiuojama procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, FOB vertės. Sąlyginio apmokestinimo muitu normas Indijos Vyriausybė nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatytos remiantis produkto gamybai kaip žaliavos naudojamų medžiagų vidutiniu kiekiu ar verte ir vidutine už žaliavas sumokėtų muitų suma. Šios normos taikomos neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto SAMS norma tiriamuoju laikotarpiu buvo: 3 % iki 2012 m. spalio 9 d., 2,1 % 2012 m. spalio 10 d.–2013 m. rugsėjo 20 d. ir 1,7 % nuo 2013 rugsėjo 21 d. FOB vertės.

| (150) | Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį (ICEGATE) įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po to, kai vežėjas pateikia bendrąją eksporto deklaraciją, muitinė ją palygina su važtaraščio duomenimis ir įvertina patenkinamai, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo muitu suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant banko vekselį. |
| --- | --- |

(150)

Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį (ICEGATE) įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po to, kai vežėjas pateikia bendrąją eksporto deklaraciją, muitinė ją palygina su važtaraščio duomenimis ir įvertina patenkinamai, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo muitu suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant banko vekselį.

| (151) | Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo muitu suma, tačiau Indijos Vyriausybė atsiima sumokėtą sumą, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC. |
| --- | --- |

(151)

Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo muitu suma, tačiau Indijos Vyriausybė atsiima sumokėtą sumą, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC.

| (152) | Sąlyginio apmokestinimo muitu sumą galima naudoti bet kokiais tikslais. |
| --- | --- |

(152)

Sąlyginio apmokestinimo muitu sumą galima naudoti bet kokiais tikslais.

| (153) | Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo muitu suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. |
| --- | --- |

(153)

Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo muitu suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas.

| (154) | Du iš patikrintų eksportuojančių gamintojų tiriamuoju laikotarpiu naudojosi SAMS. |
| --- | --- |

(154)

Du iš patikrintų eksportuojančių gamintojų tiriamuoju laikotarpiu naudojosi SAMS.

d)   Išvada dėl SAMS

| (155) | SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Vadinamoji sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes tai Indijos Vyriausybės tiesioginis lėšų pervedimas. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma taip pat yra naudinga eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą rinkai nebūdingomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(155)

SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Vadinamoji sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes tai Indijos Vyriausybės tiesioginis lėšų pervedimas. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma taip pat yra naudinga eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą rinkai nebūdingomis sąlygomis.

| (156) | Eksporto sąlyginio apmokestinimo muitu normą kiekvienam produktui atskirai nustato Indijos Vyriausybė. Tačiau, nors subsidija vadinama sąlyginio apmokestinimo muitu, ši schema neturi leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, savybių. Mokėjimas grynaisiais eksportuotojui nesiejamas su faktiniu žaliavoms taikomų importo muitų mokėjimu ir nėra muitų kreditas buvusio ar būsimo žaliavų importo muitams kompensuoti. |
| --- | --- |

(156)

Eksporto sąlyginio apmokestinimo muitu normą kiekvienam produktui atskirai nustato Indijos Vyriausybė. Tačiau, nors subsidija vadinama sąlyginio apmokestinimo muitu, ši schema neturi leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, savybių. Mokėjimas grynaisiais eksportuotojui nesiejamas su faktiniu žaliavoms taikomų importo muitų mokėjimu ir nėra muitų kreditas buvusio ar būsimo žaliavų importo muitams kompensuoti.

| (157) | Tai patvirtinta Indijos Vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kuriame aiškiai teigiama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu normos nėra susijusios su faktiniu žaliavų naudojimu ir faktiniu konkretaus eksportuotojo ar atskiros siuntos žaliavų apmokestinimu“, ir regionų valdžios institucijoms nurodoma, kad „per patikrinimus vietoje neturi būti reikalaujama pateikti įrodymų apie faktinius muitus, sumokėtus už importuotas ar vietines žaliavas, ar eksportuotojų pateiktų sąlyginio apmokestinimo muitu prašymų“. |
| --- | --- |

(157)

Tai patvirtinta Indijos Vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kuriame aiškiai teigiama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu normos nėra susijusios su faktiniu žaliavų naudojimu ir faktiniu konkretaus eksportuotojo ar atskiros siuntos žaliavų apmokestinimu“, ir regionų valdžios institucijoms nurodoma, kad „per patikrinimus vietoje neturi būti reikalaujama pateikti įrodymų apie faktinius muitus, sumokėtus už importuotas ar vietines žaliavas, ar eksportuotojų pateiktų sąlyginio apmokestinimo muitu prašymų“.

| (158) | Mokėjimas, kurį Indijos Vyriausybė atlieka tiesiogiai pervesdama lėšas produktų eksportą įvykdžiusiems eksportuotojams, turi būti laikomas tiesiogine Indijos Vyriausybės dotacija, kuri priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir todėl laikoma individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. |
| --- | --- |

(158)

Mokėjimas, kurį Indijos Vyriausybė atlieka tiesiogiai pervesdama lėšas produktų eksportą įvykdžiusiems eksportuotojams, turi būti laikomas tiesiogine Indijos Vyriausybės dotacija, kuri priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir todėl laikoma individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą.

| (159) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad SAMS yra kompensuotina subsidija. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad SAMS yra kompensuotina subsidija.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (160) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos dydis apskaičiuojamas subsidijos gavėjui suteiktos naudos išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė privalo sumokėti sąlyginio apmokestinimo muitu sumą, o tai yra finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina sąlyginio apmokestinimo muitu suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal SAMS gauta subsidija yra lygi sąlyginio apmokestinimo muitu sumų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį, sumoms. |
| --- | --- |

(160)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos dydis apskaičiuojamas subsidijos gavėjui suteiktos naudos išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė privalo sumokėti sąlyginio apmokestinimo muitu sumą, o tai yra finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina sąlyginio apmokestinimo muitu suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal SAMS gauta subsidija yra lygi sąlyginio apmokestinimo muitu sumų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį, sumoms.

| (161) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(161)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (162) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, dviem nurodytoms bendrovėms tiriamuoju laikotarpiu pagal šią schemą nustatytos atitinkamai 0,24 ir 2,12 % subsidijų normos. |
| --- | --- |

(162)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, dviem nurodytoms bendrovėms tiriamuoju laikotarpiu pagal šią schemą nustatytos atitinkamai 0,24 ir 2,12 % subsidijų normos.

3.2.5.   Išankstinių leidimų schema (ILS)

a)   Teisinis pagrindas

| (163) | Išsamus schemos aprašymas pateiktas 2009–2014 m. UPP 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 4.1–4.30 skyriuose. |
| --- | --- |

(163)

Išsamus schemos aprašymas pateiktas 2009–2014 m. UPP 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 4.1–4.30 skyriuose.

b)   Teisė naudotis schema

| (164) | ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 165 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi pagal teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritį. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir ILS metiniams poreikiams taikomomis poschemėmis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Teisę naudotis ILS vadinamojo tariamo eksporto poscheme turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus 2009–2014 m. UPP 8.2 dalyje nurodytoms vadinamojo tariamo eksporto kategorijų įmonėms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms. Galiausiai vadinamojo tariamo eksporto lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai. |
| --- | --- |

(164)

ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 165 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi pagal teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritį. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir ILS metiniams poreikiams taikomomis poschemėmis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Teisę naudotis ILS vadinamojo tariamo eksporto poscheme turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus 2009–2014 m. UPP 8.2 dalyje nurodytoms vadinamojo tariamo eksporto kategorijų įmonėms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms. Galiausiai vadinamojo tariamo eksporto lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (165) | Išankstiniai leidimai gali būti išduodami:






  a) | Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkretiems eksportuojamiems produktams gaminti. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leidžiama importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį. |
| --- | --- | --- |

(165)

Išankstiniai leidimai gali būti išduodami:

a)

Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkretiems eksportuojamiems produktams gaminti. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leidžiama importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį.

| b) | Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą. |
| --- | --- |

b)

Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą.

| c) | Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti ILS tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą. |
| --- | --- |

c)

Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti ILS tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą.

| d) | Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti 2009–2014 m. UPP 8.2. dalies b–f, g, i ir j punktuose minėtų kategorijų pirkėjams kaip vadinamąjį tariamą eksportą. Indijos Vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas į eksportą orientuotai įmonei arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau – SEZ) esančiai bendrovei. |
| --- | --- |

d)

Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti 2009–2014 m. UPP 8.2. dalies b–f, g, i ir j punktuose minėtų kategorijų pirkėjams kaip vadinamąjį tariamą eksportą. Indijos Vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas į eksportą orientuotai įmonei arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau – SEZ) esančiai bendrovei.

| e) | Išankstinio išleidimo įsakymas (IIĮ): ILS turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta 2009–2014 m. UPP 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui sąlyginio apmokestinimo muitais ir (arba) muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas. |
| --- | --- |

e)

Išankstinio išleidimo įsakymas (IIĮ): ILS turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta 2009–2014 m. UPP 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui sąlyginio apmokestinimo muitais ir (arba) muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas.

| f) | Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl vidaus akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas patvirtina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis 2009–2014 m. UPP 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). |
| --- | --- |

f)

Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl vidaus akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas patvirtina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis 2009–2014 m. UPP 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS).

| (166) | Tiriamuoju laikotarpiu trims patikrintoms bendrovėms pagal ILS taikytos nuolaidos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu. Šios bendrovės pasinaudojo pirmiau minėtomis a, d ir e punktuose nurodytomis poschemėmis. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia. |
| --- | --- |

(166)

Tiriamuoju laikotarpiu trims patikrintoms bendrovėms pagal ILS taikytos nuolaidos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu. Šios bendrovės pasinaudojo pirmiau minėtomis a, d ir e punktuose nurodytomis poschemėmis. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.

| (167) | Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2009–2014 m. 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį suvartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais teisinga ir tiksli. |
| --- | --- |

(167)

Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2009–2014 m. 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį suvartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais teisinga ir tiksli.

| (168) | Naudojimosi ILS fiziniam eksportui, kaip nurodyta 165 konstatuojamosios dalies a punkte, kuria tiriamuoju laikotarpiu naudojosi dvi patikrintos bendrovės, atveju Indijos Vyriausybė nustato leistiną importo apimtį ir eksporto įsipareigojimo apimtį bei vertę ir įrašo juos išankstiniame leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti išankstiniame leidime. Pagal ILS leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau – SIN), kurios nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(168)

Naudojimosi ILS fiziniam eksportui, kaip nurodyta 165 konstatuojamosios dalies a punkte, kuria tiriamuoju laikotarpiu naudojosi dvi patikrintos bendrovės, atveju Indijos Vyriausybė nustato leistiną importo apimtį ir eksporto įsipareigojimo apimtį bei vertę ir įrašo juos išankstiniame leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti išankstiniame leidime. Pagal ILS leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau – SIN), kurios nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą.

| (169) | Importuojamos žaliavos negali būti perduodamos ir turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius). |
| --- | --- |

(169)

Importuojamos žaliavos negali būti perduodamos ir turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).

| (170) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi. |
| --- | --- |

(170)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi.

| (171) | Tik viena iš dviejų patikrintų bendrovių, kurios naudojosi šia poscheme, vedė gamybos ir suvartojimo registrą. Tačiau remiantis suvartojimo registru nebuvo galima patikrinti, kurios žaliavos ir koks jų kiekis buvo sunaudota eksportuojamam produktui gaminti. Dėl pirmiau nurodytų tikrinimo reikalavimų – bendrovės neturėjo jokių įrašų, kuriais remiantis būtų galima įrodyti, kad buvo atliktas nepriklausomas suvartojimo registro auditas. Todėl manoma, kad tiriami eksportuotojai nesugebėjo įrodyti, kad laikėsi susijusių užsienio prekybos politikos dokumentų nuostatų. |
| --- | --- |

(171)

Tik viena iš dviejų patikrintų bendrovių, kurios naudojosi šia poscheme, vedė gamybos ir suvartojimo registrą. Tačiau remiantis suvartojimo registru nebuvo galima patikrinti, kurios žaliavos ir koks jų kiekis buvo sunaudota eksportuojamam produktui gaminti. Dėl pirmiau nurodytų tikrinimo reikalavimų – bendrovės neturėjo jokių įrašų, kuriais remiantis būtų galima įrodyti, kad buvo atliktas nepriklausomas suvartojimo registro auditas. Todėl manoma, kad tiriami eksportuotojai nesugebėjo įrodyti, kad laikėsi susijusių užsienio prekybos politikos dokumentų nuostatų.

| (172) | Kalbant apie naudojimąsi ILS dėl IIĮ, kaip nurodyta 165 konstatuojamosios dalies e punkte, kuria tiriamuoju laikotarpiu naudojosi viena iš patikrintų bendrovių, pagal šią schemą leidžiamo importo apimtis nustatoma kaip eksportuotų galutinių produktų procentinė dalis. Išankstinėmis licencijomis nustatomi leistini importo vienetai pagal jų kiekius arba pagal jų vertę. Abiem atvejais daugumai produktų, įskaitant šiame tyrime nagrinėjamą produktą, remiantis SIN nustatyti leidžiamiems muitais neapmokestinamiems pirkimams taikomi tarifai. Išankstinėse licencijose nurodytos žaliavos yra žaliavos, naudojamos atitinkamam eksportuojamam galutiniam produktui pagaminti. |
| --- | --- |

(172)

Kalbant apie naudojimąsi ILS dėl IIĮ, kaip nurodyta 165 konstatuojamosios dalies e punkte, kuria tiriamuoju laikotarpiu naudojosi viena iš patikrintų bendrovių, pagal šią schemą leidžiamo importo apimtis nustatoma kaip eksportuotų galutinių produktų procentinė dalis. Išankstinėmis licencijomis nustatomi leistini importo vienetai pagal jų kiekius arba pagal jų vertę. Abiem atvejais daugumai produktų, įskaitant šiame tyrime nagrinėjamą produktą, remiantis SIN nustatyti leidžiamiems muitais neapmokestinamiems pirkimams taikomi tarifai. Išankstinėse licencijose nurodytos žaliavos yra žaliavos, naudojamos atitinkamam eksportuojamam galutiniam produktui pagaminti.

| (173) | Išankstinės licencijos turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas IIĮ. Tokiu atveju išankstinės licencijos tampa išankstinio išleidimo įsakymais ir patvirtinamos tiekėjui pristačius jose nurodytas prekes. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip antai tariamo eksporto sąlyginiu apmokestinimu muitais ir vadinamojo galutinio akcizo grąžinimu. |
| --- | --- |

(173)

Išankstinės licencijos turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas IIĮ. Tokiu atveju išankstinės licencijos tampa išankstinio išleidimo įsakymais ir patvirtinamos tiekėjui pristačius jose nurodytas prekes. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip antai tariamo eksporto sąlyginiu apmokestinimu muitais ir vadinamojo galutinio akcizo grąžinimu.

| (174) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi. |
| --- | --- |

(174)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi.

| (175) | Naudojimosi ILS tariamam eksportui, kaip nurodyta 165 konstatuojamosios dalies d punkte, kuria tiriamuoju laikotarpiu naudojosi viena patikrinta bendrovė, atveju Indijos Vyriausybė nustato leistiną importo apimtį ir eksporto įsipareigojimo apimtį bei vertę ir įrašo juos išankstiniame leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal šią schemą leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi SIN. |
| --- | --- |

(175)

Naudojimosi ILS tariamam eksportui, kaip nurodyta 165 konstatuojamosios dalies d punkte, kuria tiriamuoju laikotarpiu naudojosi viena patikrinta bendrovė, atveju Indijos Vyriausybė nustato leistiną importo apimtį ir eksporto įsipareigojimo apimtį bei vertę ir įrašo juos išankstiniame leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal šią schemą leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi SIN.

| (176) | Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo leidimo išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius). |
| --- | --- |

(176)

Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo leidimo išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).

| (177) | Importuojamų žaliavų ir eksportuotų galutinių produktų ryšių nenustatyta. Be to, nustatyta, kad pareiškėjas nevedė 167 konstatuojamojoje dalyje minėto privalomo pildyti suvartojimo registro, tikrinamo nepriklausomo apskaitininko. Nors šis reikalavimas buvo pažeistas, pareiškėjas pasinaudojo lengvatomis pagal ILS. |
| --- | --- |

(177)

Importuojamų žaliavų ir eksportuotų galutinių produktų ryšių nenustatyta. Be to, nustatyta, kad pareiškėjas nevedė 167 konstatuojamojoje dalyje minėto privalomo pildyti suvartojimo registro, tikrinamo nepriklausomo apskaitininko. Nors šis reikalavimas buvo pažeistas, pareiškėjas pasinaudojo lengvatomis pagal ILS.

d)   Išvada dėl ILS

| (178) | Atleidimas nuo importo muitų yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes dėl jo sumažėja pajamos iš muitų, kurios kitu atveju būtų surinktos, o tiriamiems eksportuotojams suteikiama lengvata, nes pagerėja jų likvidumas. |
| --- | --- |

(178)

Atleidimas nuo importo muitų yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes dėl jo sumažėja pajamos iš muitų, kurios kitu atveju būtų surinktos, o tiriamiems eksportuotojams suteikiama lengvata, nes pagerėja jų likvidumas.

| (179) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad visos minėtos poschemės pagal teisės aktus aiškiai priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl laikomos individualiomis ir kompensuotinomis priemonėmis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis. |
| --- | --- |

(179)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad visos minėtos poschemės pagal teisės aktus aiškiai priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl laikomos individualiomis ir kompensuotinomis priemonėmis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis.

| (180) | Nė vienos iš šiuo atveju minėtų poschemių negalima laikyti leistinomis sąlyginio apmokestinimo muitu sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Jos neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos Vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar ir kokiais kiekiais žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Taip pat laikoma, kad nagrinėjamojo produkto SIN buvo nepakankamai tikslios ir negali būti laikomos faktinio vartojimo tikrinimo sistema, nes dėl jų formos Indijos Vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo, susijusio su faktiškai panaudotomis žaliavomis, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai nėra veiksmingos tikrinimo sistemos (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). |
| --- | --- |

(180)

Nė vienos iš šiuo atveju minėtų poschemių negalima laikyti leistinomis sąlyginio apmokestinimo muitu sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Jos neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos Vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar ir kokiais kiekiais žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Taip pat laikoma, kad nagrinėjamojo produkto SIN buvo nepakankamai tikslios ir negali būti laikomos faktinio vartojimo tikrinimo sistema, nes dėl jų formos Indijos Vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo, susijusio su faktiškai panaudotomis žaliavomis, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai nėra veiksmingos tikrinimo sistemos (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).

| (181) | Atskleidus faktus vienas atrinktas eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad schema neturėtų būti kompensuotina, nes bendrovė įvykdė savo teisinį įsipareigojimą dėl nepriklausomo žaliavos suvartojimo registro audito, todėl turėtų būti laikoma, kad tokio patikrinimo Indijos Vyriausybei pakanka. Tokio pagrindimo priimti negalima. Indijos Vyriausybės patikrinimas laikomas nesusijusiu su bet kokiais bendrovėms nustatytais įpareigojimais. Per tikrinamąjį vizitą patvirtinta, kad dabartinė Indijos Vyriausybės taikoma tikrinimo sistema neatitinka pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 straipsnyje išdėstytų taisyklių. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(181)

Atskleidus faktus vienas atrinktas eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad schema neturėtų būti kompensuotina, nes bendrovė įvykdė savo teisinį įsipareigojimą dėl nepriklausomo žaliavos suvartojimo registro audito, todėl turėtų būti laikoma, kad tokio patikrinimo Indijos Vyriausybei pakanka. Tokio pagrindimo priimti negalima. Indijos Vyriausybės patikrinimas laikomas nesusijusiu su bet kokiais bendrovėms nustatytais įpareigojimais. Per tikrinamąjį vizitą patvirtinta, kad dabartinė Indijos Vyriausybės taikoma tikrinimo sistema neatitinka pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 straipsnyje išdėstytų taisyklių. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

| (182) | Ta pati šalis teigė, kad licencijų grupavimas Indijoje yra teisėta praktika ir kad bendrovių padėties negali pabloginti tai, kad apskaičiuojant subsidijos normą vietoj nagrinėjamojo produkto apyvartos naudojama viso eksporto apyvarta. Tačiau šiomis aplinkybėmis licencijų grupavimo teisėtumas Indijoje neturėjo reikšmės. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl licencijų grupavimo nebuvo galima pagrįstai paskirstyti su poliesterių kuokšteliniais pluoštais susijusių licencijų. Išties, apskaičiuojant subsidijos normą turėjo būti atsižvelgiama į lengvatas paskirstymo, o ne poliesterių kuokštelinių pluoštų lygmeniu, nes pagal patikrintą informaciją nebuvo galima tinkamai nustatyti, kiek žaliavų (naudojamų kitiems produktams gaminti) sunaudota tik poliesterių kuokšteliniams pluoštams pagaminti. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(182)

Ta pati šalis teigė, kad licencijų grupavimas Indijoje yra teisėta praktika ir kad bendrovių padėties negali pabloginti tai, kad apskaičiuojant subsidijos normą vietoj nagrinėjamojo produkto apyvartos naudojama viso eksporto apyvarta. Tačiau šiomis aplinkybėmis licencijų grupavimo teisėtumas Indijoje neturėjo reikšmės. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl licencijų grupavimo nebuvo galima pagrįstai paskirstyti su poliesterių kuokšteliniais pluoštais susijusių licencijų. Išties, apskaičiuojant subsidijos normą turėjo būti atsižvelgiama į lengvatas paskirstymo, o ne poliesterių kuokštelinių pluoštų lygmeniu, nes pagal patikrintą informaciją nebuvo galima tinkamai nustatyti, kiek žaliavų (naudojamų kitiems produktams gaminti) sunaudota tik poliesterių kuokšteliniams pluoštams pagaminti. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

| (183) | Todėl 165 konstatuojamosios dalies a, d ir e punktuose nurodytos poschemės yra kompensuotinos. |
| --- | --- |

(183)

Todėl 165 konstatuojamosios dalies a, d ir e punktuose nurodytos poschemės yra kompensuotinos.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (184) | Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos, kompensuotina lengvata – atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Kitaip nei nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama. |
| --- | --- |

(184)

Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos, kompensuotina lengvata – atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Kitaip nei nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.

| (185) | Subsidijos suma bendrovėms, kurios naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per tiriamąjį laikotarpį pagal poschemę (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(185)

Subsidijos suma bendrovėms, kurios naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per tiriamąjį laikotarpį pagal poschemę (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (186) | Trims nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatyta atitinkamai 0,11 %, 1,89 % ir 4,31 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(186)

Trims nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatyta atitinkamai 0,11 %, 1,89 % ir 4,31 % subsidijų norma.

3.2.6.   Importo be muito leidimas (BIL)

a)   Teisinis pagrindas

| (187) | Išsamus schemos aprašymas pateiktas 2009–2014 m. UPP 4.2.1–4.2.47 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 4.31–4.36 skyriuose. |
| --- | --- |

(187)

Išsamus schemos aprašymas pateiktas 2009–2014 m. UPP 4.2.1–4.2.47 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 4.31–4.36 skyriuose.

b)   Teisė naudotis schema

| (188) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(188)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (189) | BIL yra schema, taikoma prieš eksportuojant prekes ir po prekių eksporto, pagal kurią galima be muito importuoti prekes, nustatytas pagal SIN, bet kuria, perduodamų BIL atveju, neprivaloma naudotis gaminant eksportuojamą produktą. |
| --- | --- |

(189)

BIL yra schema, taikoma prieš eksportuojant prekes ir po prekių eksporto, pagal kurią galima be muito importuoti prekes, nustatytas pagal SIN, bet kuria, perduodamų BIL atveju, neprivaloma naudotis gaminant eksportuojamą produktą.

| (190) | BIL taikomas tik SIN nurodytoms importuojamoms žaliavoms. Numatyta importo apimtis ribojama pagal SIN nurodytą kiekį ir vertes, bet pagal prašymą ją gali persvarstyti regionų valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(190)

BIL taikomas tik SIN nurodytoms importuojamoms žaliavoms. Numatyta importo apimtis ribojama pagal SIN nurodytą kiekį ir vertes, bet pagal prašymą ją gali persvarstyti regionų valdžios institucijos.

| (191) | Eksporto įsipareigojimui taikomas minimalus 20 % papildomos vertės reikalavimas. Eksportas gali būti vykdomas laukiant, kol bus suteiktas BIL; šiuo atveju numatyta importo apimtis nustatoma proporcingai pagal numatytą eksporto apimtį. |
| --- | --- |

(191)

Eksporto įsipareigojimui taikomas minimalus 20 % papildomos vertės reikalavimas. Eksportas gali būti vykdomas laukiant, kol bus suteiktas BIL; šiuo atveju numatyta importo apimtis nustatoma proporcingai pagal numatytą eksporto apimtį.

| (192) | Įvykdžius eksporto įsipareigojimą, eksportuotojas gali prašyti perleisti BIL; faktiškai tai reiškia leidimą parduoti importo be muito licenciją rinkoje. |
| --- | --- |

(192)

Įvykdžius eksporto įsipareigojimą, eksportuotojas gali prašyti perleisti BIL; faktiškai tai reiškia leidimą parduoti importo be muito licenciją rinkoje.

| (193) | Vienas iš patikrintų eksportuojančių gamintojų tiriamuoju laikotarpiu naudojosi BIL. |
| --- | --- |

(193)

Vienas iš patikrintų eksportuojančių gamintojų tiriamuoju laikotarpiu naudojosi BIL.

d)   Išvada dėl BIL

| (194) | Atleidimas nuo importo muitų yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Ji laikoma Indijos Vyriausybės finansiniu įnašu, nes dėl jo sumažėja pajamos iš muitų, kurios kitu atveju būtų surinktos, o tiriamiems eksportuotojams suteikiama lengvata, nes pagerėja jų likvidumas. |
| --- | --- |

(194)

Atleidimas nuo importo muitų yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Ji laikoma Indijos Vyriausybės finansiniu įnašu, nes dėl jo sumažėja pajamos iš muitų, kurios kitu atveju būtų surinktos, o tiriamiems eksportuotojams suteikiama lengvata, nes pagerėja jų likvidumas.

| (195) | Be to, pagal teisės aktus BIL priklauso eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(195)

Be to, pagal teisės aktus BIL priklauso eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (196) | Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Visų pirma: i) pagal ją leidžiama grąžinti importo rinkliavas arba santykinai neapmokestinti jomis žaliavų, sunaudotų kitam produktui gaminti; ii) netaikoma jokia tikrinimo sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, ar ir kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo gauta papildomos naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose, ir iii) sertifikatų ir (arba) leidimų perleidžiamumas reiškia, kad eksportuotojas, kuriam suteiktas BIL, neprivalo faktiškai pasinaudoti sertifikatu žaliavoms importuoti. |
| --- | --- |

(196)

Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Visų pirma: i) pagal ją leidžiama grąžinti importo rinkliavas arba santykinai neapmokestinti jomis žaliavų, sunaudotų kitam produktui gaminti; ii) netaikoma jokia tikrinimo sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, ar ir kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo gauta papildomos naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose, ir iii) sertifikatų ir (arba) leidimų perleidžiamumas reiškia, kad eksportuotojas, kuriam suteiktas BIL, neprivalo faktiškai pasinaudoti sertifikatu žaliavoms importuoti.

| (197) | Atskleidus faktus vienas atrinktas eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad Indijoje taikoma tikrinimo sistema yra pagrįsta, veiksminga ir atitinka Indijos komercinę praktiką, todėl nebėra pagrindinės priežasties pripažinti schemą kompensuotina. Priešingai, nei teigta, atliekant tyrimą nebuvo patvirtinta, kad pagal Indijoje taikomą tikrinimo sistemą galima patikrinti, ar ir kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo gauta papildomos naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Be to, gamintojas taip pat neginčijo nei to, kad pagal šią sistemą galima grąžinti importo rinkliavas arba santykinai neapmokestinti jomis žaliavų, sunaudotų kitam produktui gaminti, nei to, kad dėl sertifikatų ir (arba) leidimų perleidžiamumo eksportuotojas, kuriam suteiktas BIL, neprivalo faktiškai pasinaudoti sertifikatu žaliavoms importuoti. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(197)

Atskleidus faktus vienas atrinktas eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad Indijoje taikoma tikrinimo sistema yra pagrįsta, veiksminga ir atitinka Indijos komercinę praktiką, todėl nebėra pagrindinės priežasties pripažinti schemą kompensuotina. Priešingai, nei teigta, atliekant tyrimą nebuvo patvirtinta, kad pagal Indijoje taikomą tikrinimo sistemą galima patikrinti, ar ir kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo gauta papildomos naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Be to, gamintojas taip pat neginčijo nei to, kad pagal šią sistemą galima grąžinti importo rinkliavas arba santykinai neapmokestinti jomis žaliavų, sunaudotų kitam produktui gaminti, nei to, kad dėl sertifikatų ir (arba) leidimų perleidžiamumo eksportuotojas, kuriam suteiktas BIL, neprivalo faktiškai pasinaudoti sertifikatu žaliavoms importuoti. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (198) | Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos, kompensuotina lengvata – atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. |
| --- | --- |

(198)

Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos, kompensuotina lengvata – atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą.

| (199) | Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Kitaip nei nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama. |
| --- | --- |

(199)

Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Kitaip nei nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.

| (200) | Subsidijos suma bendrovėms, kurios naudojosi BIL, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per tiriamąjį laikotarpį pagal poschemę (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(200)

Subsidijos suma bendrovėms, kurios naudojosi BIL, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per tiriamąjį laikotarpį pagal poschemę (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (201) | Pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį vienintelei nagrinėjamai bendrovei nustatyta subsidijų norma siekė 4,95 %. |
| --- | --- |

(201)

Pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį vienintelei nagrinėjamai bendrovei nustatyta subsidijų norma siekė 4,95 %.

3.2.7.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)

a)   Teisinis pagrindas

| (202) | Išsamus GPESS aprašymas pateiktas 2009–2014 m. UPP 5 skyriuje ir PV I 2009–2014 m. 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(202)

Išsamus GPESS aprašymas pateiktas 2009–2014 m. UPP 5 skyriuje ir PV I 2009–2014 m. 5 skyriuje.

b)   Teisė naudotis schema

| (203) | Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susieti eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

(203)

Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susieti eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (204) | Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 3 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal 2009–2014 m. UPP gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis. |
| --- | --- |

(204)

Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 3 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal 2009–2014 m. UPP gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.

| (205) | GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos. |
| --- | --- |

(205)

GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.

| (206) | Nustatyta, kad trys atrinktos bendrovės pagal GPESS gavo nuolaidų, kurios buvo skirtos nagrinėjamajam produktui per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(206)

Nustatyta, kad trys atrinktos bendrovės pagal GPESS gavo nuolaidų, kurios buvo skirtos nagrinėjamajam produktui per tiriamąjį laikotarpį.

d)   Išvada dėl GPESS

| (207) | GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansiniu įnašas, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Muito sumažinimas taip pat naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą. |
| --- | --- |

(207)

GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansiniu įnašas, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Muito sumažinimas taip pat naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.

| (208) | Be to, pagal teisės aktus GPESS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(208)

Be to, pagal teisės aktus GPESS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (209) | GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(209)

GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (210) | Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Vėliau per tiriamąjį laikotarpį gauta subsidijos suma apskaičiuota visą nesumokėtų muitų sumą išdėstant per nusidėvėjimo laikotarpį. Tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama tiriamajam laikotarpiui, pakoreguota, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos vertė per tam tikrą laikotarpį. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. |
| --- | --- |

(210)

Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Vėliau per tiriamąjį laikotarpį gauta subsidijos suma apskaičiuota visą nesumokėtų muitų sumą išdėstant per nusidėvėjimo laikotarpį. Tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama tiriamajam laikotarpiui, pakoreguota, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos vertė per tam tikrą laikotarpį. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją.

| (211) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai per tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(211)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai per tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (212) | Atskleidus faktus du atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai paprašė iš naujo išnagrinėti subsidijos sumos apskaičiavimo metodą. Jie teigė, kad GPES licencijos galiojimas gali būti panaikintas ir dėl to viešieji gamybos priemonių pirkimai būtų vykdomi vietoje ir jiems būtų taikomas centrinis akcizas. Tačiau šiuo atveju nebuvo aiškiai nurodytos licencijos, kurių galiojimas panaikintas. Be to, šis klausimas nebuvo keltas atliekant tyrimą, per kurį būtų buvę galima tinkamai patikrinti šį tvirtinimą. Bet kuriuo atveju subsidijos suma apskaičiuota remiantis patikrintos bendrovės įrašais apie pagal šią schemą pirktas žaliavas. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(212)

Atskleidus faktus du atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai paprašė iš naujo išnagrinėti subsidijos sumos apskaičiavimo metodą. Jie teigė, kad GPES licencijos galiojimas gali būti panaikintas ir dėl to viešieji gamybos priemonių pirkimai būtų vykdomi vietoje ir jiems būtų taikomas centrinis akcizas. Tačiau šiuo atveju nebuvo aiškiai nurodytos licencijos, kurių galiojimas panaikintas. Be to, šis klausimas nebuvo keltas atliekant tyrimą, per kurį būtų buvę galima tinkamai patikrinti šį tvirtinimą. Bet kuriuo atveju subsidijos suma apskaičiuota remiantis patikrintos bendrovės įrašais apie pagal šią schemą pirktas žaliavas. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

| (213) | Trims nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį nustatytos atitinkamai 0,37, 0,40 ir 0,46 % subsidijų normos. |
| --- | --- |

(213)

Trims nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį nustatytos atitinkamai 0,37, 0,40 ir 0,46 % subsidijų normos.

3.2.8.   Lengvatų paketo schema

a)   Teisinis pagrindas

| (214) | Skatindama pramonės plėtrą mažiau išsivysčiusiuose valstijos regionuose, Maharaštros Vyriausybė nuo 1964 m. skatina besiplečiančias įmones kurtis besivystančiuose valstijos regionuose naudojantis schema, bendrai žinoma kaip lengvatų paketo schema. Nuo schemos galiojimo pradžios ji kelis kartus iš dalies pakeista, o atliekant šį tyrimą remtasi 2001 ir 2007 m. redakcijomis. 2001 m. kovo 31 d. 2001 m. lengvatų paketo schema, į kurią įtraukta Rezoliucija Nr. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. 2007 m. kovo 30 d. 2007 m. lengvatų paketo schema, į kurią įtraukta Rezoliucija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8. |
| --- | --- |

(214)

Skatindama pramonės plėtrą mažiau išsivysčiusiuose valstijos regionuose, Maharaštros Vyriausybė nuo 1964 m. skatina besiplečiančias įmones kurtis besivystančiuose valstijos regionuose naudojantis schema, bendrai žinoma kaip lengvatų paketo schema. Nuo schemos galiojimo pradžios ji kelis kartus iš dalies pakeista, o atliekant šį tyrimą remtasi 2001 ir 2007 m. redakcijomis. 2001 m. kovo 31 d. 2001 m. lengvatų paketo schema, į kurią įtraukta Rezoliucija Nr. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. 2007 m. kovo 30 d. 2007 m. lengvatų paketo schema, į kurią įtraukta Rezoliucija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.

b)   Teisė naudotis schema

| (215) | Minėtose rezoliucijose išvardytos pramonės šakų ir bendrovių kategorijos, kurioms gali būti suteikta teisė naudotis lengvatomis. |
| --- | --- |

(215)

Minėtose rezoliucijose išvardytos pramonės šakų ir bendrovių kategorijos, kurioms gali būti suteikta teisė naudotis lengvatomis.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (216) | Kad paskatintų pramonės įmonių steigimą mažiau išsivysčiusiose teritorijose, Maharaštros Vyriausybė numatė paskatų paketą, skirtą padėti pramonės bendrovėms steigtis ir plėstis besivystančiame Maharaštros valstijos regione. Rezoliucijos I priede išvardytos valstijos teritorijos, kurios pagal šią schemą turi teisę naudotis lengvatomis. Tačiau pagal 2007 m. schemą paskatomis galima naudotis tik jeigu pagal 2007 m. schemą išduotas teisės naudotis lengvatomis sertifikatas, kurio gavėjas atitinka tokiame sertifikate išdėstytas išlygas ir (arba) sąlygas. Teisės naudotis lengvatomis sertifikatą išduoda įgyvendinančioji agentūra (valstybės įstaiga) ir jis galioja nuo tos dienos, kai gavėjas (dar vadinamas teisę naudotis lengvatomis turinčia bendrove) pradeda vykdyti komercinę gamybą. |
| --- | --- |

(216)

Kad paskatintų pramonės įmonių steigimą mažiau išsivysčiusiose teritorijose, Maharaštros Vyriausybė numatė paskatų paketą, skirtą padėti pramonės bendrovėms steigtis ir plėstis besivystančiame Maharaštros valstijos regione. Rezoliucijos I priede išvardytos valstijos teritorijos, kurios pagal šią schemą turi teisę naudotis lengvatomis. Tačiau pagal 2007 m. schemą paskatomis galima naudotis tik jeigu pagal 2007 m. schemą išduotas teisės naudotis lengvatomis sertifikatas, kurio gavėjas atitinka tokiame sertifikate išdėstytas išlygas ir (arba) sąlygas. Teisės naudotis lengvatomis sertifikatą išduoda įgyvendinančioji agentūra (valstybės įstaiga) ir jis galioja nuo tos dienos, kai gavėjas (dar vadinamas teisę naudotis lengvatomis turinčia bendrove) pradeda vykdyti komercinę gamybą.

| (217) | Lengvatų paketo schemą (toliau – LPS) sudaro kelios poschemės; tiriamuoju laikotarpiu du patikrinti eksportuojantys gamintojai pasinaudojo dviem iš jų: |
| --- | --- |

(217)

| — | atleidimu nuo elektros mokesčio (toliau – AEM), |
| --- | --- |

—

atleidimu nuo elektros mokesčio (toliau – AEM),

| — | pramonės skatinimo subsidija (toliau – PSS). |
| --- | --- |

—

pramonės skatinimo subsidija (toliau – PSS).

| (218) | AEM suteikiamas naujoms teisę naudotis lengvatomis turinčioms bendrovėmis, įsteigtoms konkrečioje teritorijoje, teisės naudotis lengvatomis sertifikate nurodytu laikotarpiu. Šiuo atveju du nurodyti eksportuojantys gamintojai yra atleisti nuo elektros mokesčio atitinkamai 9 ir 7 metų laikotarpiui. Kitose valstijos srityse 100 % į eksportą orientuotos bendrovės, informacinių technologijų ir biotechnologijų bendrovės taip pat atleidžiamos nuo elektros mokesčio 10 metų. |
| --- | --- |

(218)

AEM suteikiamas naujoms teisę naudotis lengvatomis turinčioms bendrovėmis, įsteigtoms konkrečioje teritorijoje, teisės naudotis lengvatomis sertifikate nurodytu laikotarpiu. Šiuo atveju du nurodyti eksportuojantys gamintojai yra atleisti nuo elektros mokesčio atitinkamai 9 ir 7 metų laikotarpiui. Kitose valstijos srityse 100 % į eksportą orientuotos bendrovės, informacinių technologijų ir biotechnologijų bendrovės taip pat atleidžiamos nuo elektros mokesčio 10 metų.

| (219) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad vienas Maharaštroje įsikūręs eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu naudojosi atleidimo nuo elektros mokesčio poscheme. |
| --- | --- |

(219)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad vienas Maharaštroje įsikūręs eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu naudojosi atleidimo nuo elektros mokesčio poscheme.

| (220) | PSS gavėjas turi teisę į subsidiją, kuri lygi 75–100 % reikalavimus atitinkančių investicijų sumos iš jos atėmus subsidijų, gautų pagal lengvatų paketo schemos poschemes, kaip antai AEM, sumą. Subsidija išmokama per teisės naudotis lengvatomis sertifikate nurodytą laikotarpį ir negali viršyti per tą patį laikotarpį Maharaštros valstijai mokėtinos PVM sumos. Reikalavimus atitinkančios investicijos – tai pastatams, gamykloms ir įrengimams skirtos kapitalo sąnaudos. |
| --- | --- |

(220)

PSS gavėjas turi teisę į subsidiją, kuri lygi 75–100 % reikalavimus atitinkančių investicijų sumos iš jos atėmus subsidijų, gautų pagal lengvatų paketo schemos poschemes, kaip antai AEM, sumą. Subsidija išmokama per teisės naudotis lengvatomis sertifikate nurodytą laikotarpį ir negali viršyti per tą patį laikotarpį Maharaštros valstijai mokėtinos PVM sumos. Reikalavimus atitinkančios investicijos – tai pastatams, gamykloms ir įrengimams skirtos kapitalo sąnaudos.

| (221) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad du Maharaštroje įsikūrę eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi PSS poscheme. |
| --- | --- |

(221)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad du Maharaštroje įsikūrę eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi PSS poscheme.

| (222) | Atskleidus faktus du atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai teigė, kad Maharaštros Vyriausybės siūloma PSS poschemė nei tiesiogiai, nei netiesiogiai netaikoma poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos, apdirbimo ar eksporto etapams ir kad naudos dydis priklauso nuo viduje sumokėtų mokesčių sumos. Jie taip pat teigė, kad schema siekiama ne suteikti lengvatas eksportuojantiems gamintojams, bet kompensuoti sąnaudas, patirtas dėl menko regiono išsivystymo, todėl schema negali būti laikoma kompensuotina. Be to, jie tvirtino, kad schema turėtų būti laikoma kapitalo subsidija, o ne pasikartojančia subsidija, ir kad visa gauta nauda turėtų būti paskirstyta per įprastą subsidijuojamo kapitalo nusidėvėjimo laikotarpį. Šiuo atveju atlikus tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 220 konstatuojamojoje dalyje, dotacija kasmet skiriama reikalavimus atitinkančioms investicijoms – su pastatais, gamyklomis ir įranga susijusioms išlaidoms. Tokios investicijos tiesiogiai susijusios su poliesterių kuokšteliniais pluoštais. Vien tai, kad metinė suma, kurios galima prašyti, yra ribojama pagal per tą patį laikotarpį Maharaštros Vyriausybei sumokėtų vidaus mokesčių sumą, nepakeičia fakto, kad kasmet Maharaštros Vyriausybės gautos lėšos sudaro Indijos Vyriausybės finansinį įnašą, dėl kurio tiriamiems eksportuojantiems gamintojams suteikiama lengvata. Galiausiai kasmet mokama dotacija neturi kapitalo subsidijos požymių, net jei tokio mokėjimo kilmė yra investicijos į gamybos priemones. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(222)

Atskleidus faktus du atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai teigė, kad Maharaštros Vyriausybės siūloma PSS poschemė nei tiesiogiai, nei netiesiogiai netaikoma poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos, apdirbimo ar eksporto etapams ir kad naudos dydis priklauso nuo viduje sumokėtų mokesčių sumos. Jie taip pat teigė, kad schema siekiama ne suteikti lengvatas eksportuojantiems gamintojams, bet kompensuoti sąnaudas, patirtas dėl menko regiono išsivystymo, todėl schema negali būti laikoma kompensuotina. Be to, jie tvirtino, kad schema turėtų būti laikoma kapitalo subsidija, o ne pasikartojančia subsidija, ir kad visa gauta nauda turėtų būti paskirstyta per įprastą subsidijuojamo kapitalo nusidėvėjimo laikotarpį. Šiuo atveju atlikus tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 220 konstatuojamojoje dalyje, dotacija kasmet skiriama reikalavimus atitinkančioms investicijoms – su pastatais, gamyklomis ir įranga susijusioms išlaidoms. Tokios investicijos tiesiogiai susijusios su poliesterių kuokšteliniais pluoštais. Vien tai, kad metinė suma, kurios galima prašyti, yra ribojama pagal per tą patį laikotarpį Maharaštros Vyriausybei sumokėtų vidaus mokesčių sumą, nepakeičia fakto, kad kasmet Maharaštros Vyriausybės gautos lėšos sudaro Indijos Vyriausybės finansinį įnašą, dėl kurio tiriamiems eksportuojantiems gamintojams suteikiama lengvata. Galiausiai kasmet mokama dotacija neturi kapitalo subsidijos požymių, net jei tokio mokėjimo kilmė yra investicijos į gamybos priemones. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

d)   Išvada dėl AEM ir PSS

| (223) | Abi poschemės yra subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, kuriuo tiriamiems eksportuotojams suteikta lengvata. |
| --- | --- |

(223)

Abi poschemės yra subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, kuriuo tiriamiems eksportuotojams suteikta lengvata.

| (224) | Kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje, šios subsidijavimo poschemės laikomos konkrečiai taikomomis, nes pagal teisės aktą, kuriuo vadovaujasi pagalbą teikianti institucija, teisė naudotis šia schema suteikiama tam tikroms nurodyto geografinio regiono bendrovėms. |
| --- | --- |

(224)

Kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje, šios subsidijavimo poschemės laikomos konkrečiai taikomomis, nes pagal teisės aktą, kuriuo vadovaujasi pagalbą teikianti institucija, teisė naudotis šia schema suteikiama tam tikroms nurodyto geografinio regiono bendrovėms.

| (225) | Todėl ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(225)

Todėl ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (226) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama subsidijos gavėjui suteiktos naudos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu, išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta tiriamuoju laikotarpiu. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimo apyvartai tiriamuoju laikotarpiu, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą ar vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(226)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama subsidijos gavėjui suteiktos naudos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu, išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta tiriamuoju laikotarpiu. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimo apyvartai tiriamuoju laikotarpiu, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą ar vežtą kiekį.

| (227) | Pagal AEM poschemę nustatyta subsidijos norma vienintelei bendrovei, kuriai taikoma ši lengvata, buvo 0,31 %. |
| --- | --- |

(227)

Pagal AEM poschemę nustatyta subsidijos norma vienintelei bendrovei, kuriai taikoma ši lengvata, buvo 0,31 %.

| (228) | Pagal PSS poschemę nustatyta subsidijos norma nurodytoms bendrovėms tiriamuoju laikotarpiu buvo atitinkamai 1,03 ir 1,91 %. |
| --- | --- |

(228)

Pagal PSS poschemę nustatyta subsidijos norma nurodytoms bendrovėms tiriamuoju laikotarpiu buvo atitinkamai 1,03 ir 1,91 %.

3.2.9.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (229) | Remiantis nustatytais faktais, bendra patikrintiems eksportuojantiems gamintojams suteiktų kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudarė nuo 4,16 % iki 7,65 %, kaip nurodyta lentelėje:

  1 lentelė


  Kompensuotinų subsidijų suma. Indija















  (%) |
| --- | --- |
| Schema | TRS | TPS | SAMS | ILS | BIL | GPESS | Lengvatų paketo schema
  AEM | Lengvatų paketo schema
  PSS | Iš viso |
| Bendrovė |
| Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd. | 0,42 | 1,77 | — | — | — | — | 0,31 | 1,91 | 4,41 |
| Ganesha Ecosphere Ltd. | — | 1,95 | 0,24 | 0,11 | 4,95 | 0,40 | — | — | 7,65 |
| Indo Rama Synthetics Ltd. | 0,15 | 1,75 | — | 1,89 | — | 0,37 | — | 1,03 | 5,19 |
| Polyfibre Industries Pvt. Ltd. | 0,19 | 1,85 | 2,12 | — | — | — | — | — | 4,16 |
| Reliance Industries Limited | 0,63 | 1,59 | — | 4,31 | — | 0,46 | — | — | 6,99 |

(229)

Remiantis nustatytais faktais, bendra patikrintiems eksportuojantiems gamintojams suteiktų kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudarė nuo 4,16 % iki 7,65 %, kaip nurodyta lentelėje:

1 lentelė

Kompensuotinų subsidijų suma. Indija

(%)

Schema

TRS

TPS

SAMS

ILS

BIL

GPESS

Lengvatų paketo schema

AEM

Lengvatų paketo schema

PSS

Iš viso

Bendrovė

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.

0,42

1,77

—

—

—

—

0,31

1,91

4,41

Ganesha Ecosphere Ltd.

—

1,95

0,24

0,11

4,95

0,40

—

—

7,65

Indo Rama Synthetics Ltd.

0,15

1,75

—

1,89

—

0,37

—

1,03

5,19

Polyfibre Industries Pvt. Ltd.

0,19

1,85

2,12

—

—

—

—

—

4,16

Reliance Industries Limited

0,63

1,59

—

4,31

—

0,46

—

—

6,99

3.3.   VIETNAMAS

3.3.1.   Bendrosios nuostatos

| (230) | Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama Vietnamo Vyriausybė tariamai teikė subsidijas:






  A. | valstybinių bankų teikiamos lengvatinės paskolos poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonei ir Vyriausybės pavedimas bei nurodymas privatiems bankams; |
| --- | --- | --- |

(230)

Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama Vietnamo Vyriausybė tariamai teikė subsidijas:

A.

valstybinių bankų teikiamos lengvatinės paskolos poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonei ir Vyriausybės pavedimas bei nurodymas privatiems bankams;

| B. | poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonei per valstybines įmones už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiamos prekės; |
| --- | --- |

B.

poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonei per valstybines įmones už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiamos prekės;

| C. | Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį suteikiama žemė ir kitos su žeme susijusios lengvatos; |
| --- | --- |

C.

Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį suteikiama žemė ir kitos su žeme susijusios lengvatos;

| D. | atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių sumažinimo programos; |
| --- | --- |

D.

atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių sumažinimo programos;

| E. | netiesioginių mokesčių ir importo tarifų programos; |
| --- | --- |

E.

netiesioginių mokesčių ir importo tarifų programos;

| F. | pagreitintas ilgalaikio turto nusidėvėjimas; |
| --- | --- |

F.

pagreitintas ilgalaikio turto nusidėvėjimas;

| G. | kitos subsidijavimo programos, įskaitant valstybės, regionų ir vietos valdžios schemas. |
| --- | --- |

G.

kitos subsidijavimo programos, įskaitant valstybės, regionų ir vietos valdžios schemas.

| (231) | Komisija išnagrinėjo visas skunde nurodytas schemas. Nagrinėjant kiekvieną schemą buvo tiriama, ar pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį galima nustatyti, ar Vietnamo Vyriausybė skyrė finansinį įnašą eksportuojantiems gamintojams, ir pastarųjų gautą naudą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šiuo atveju bet kokia su tiriamomis schemomis susijusi nauda yra mažesnė už de minimis sumą, nustatytą pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje (4). Todėl laikoma, kad nebūtina daryti išvadų dėl atskirų schemų kompensuotinumo. |
| --- | --- |

(231)

Komisija išnagrinėjo visas skunde nurodytas schemas. Nagrinėjant kiekvieną schemą buvo tiriama, ar pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį galima nustatyti, ar Vietnamo Vyriausybė skyrė finansinį įnašą eksportuojantiems gamintojams, ir pastarųjų gautą naudą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šiuo atveju bet kokia su tiriamomis schemomis susijusi nauda yra mažesnė už de minimis sumą, nustatytą pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje (4). Todėl laikoma, kad nebūtina daryti išvadų dėl atskirų schemų kompensuotinumo.

| (232) | Vis dėlto siekiant aiškumo ir skaidrumo toliau pateikiama informacija apie schemas ir nurodomos atitinkamos atskiroms bendrovėms taikomų subsidijų normos, neatsižvelgiant į tai, ar subsidijos laikomos kompensuotinomis, ar ne. Nauda buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 6 straipsniu. |
| --- | --- |

(232)

Vis dėlto siekiant aiškumo ir skaidrumo toliau pateikiama informacija apie schemas ir nurodomos atitinkamos atskiroms bendrovėms taikomų subsidijų normos, neatsižvelgiant į tai, ar subsidijos laikomos kompensuotinomis, ar ne. Nauda buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 6 straipsniu.

3.3.2.   Specialios subsidijavimo schemos

Subsidijavimo schemos, kuriomis tiriamuoju laikotarpiu nesinaudojo eksportuojantys Vietnamo gamintojai

| (233) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad tiriami eksportuojantys Vietnamo gamintojai nesinaudojo šiomis schemomis:






  a) | poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonei per valstybines įmones už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiamos prekės; |
| --- | --- | --- |

(233)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad tiriami eksportuojantys Vietnamo gamintojai nesinaudojo šiomis schemomis:

a)

poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonei per valstybines įmones už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiamos prekės;

| b) | pagreitintas ilgalaikio turto nusidėvėjimas; |
| --- | --- |

b)

pagreitintas ilgalaikio turto nusidėvėjimas;

| c) | kitos subsidijavimo programos, įskaitant valstybės, regionų ir vietos valdžios schemas. |
| --- | --- |

c)

kitos subsidijavimo programos, įskaitant valstybės, regionų ir vietos valdžios schemas.

| (234) | Dėl poliesterių kuokštelinių pluoštų tiekimo pramonei per valstybines įmones už mažesnį nei tinkamas atlygį – skunde tvirtinama, kad Vietnamo gamintojai PTA/MEG, kurie gali būti naudojami kaip pagrindinė žaliava gaminant poliesterių kuokštelinius pluoštus, įsigijo subsidijuojamomis kainomis. Tačiau atliekant tyrimą nustatyta, kad nė vienas iš tirtų eksportuojančių gamintojų nenaudojo PTA/MEG kaip pagrindinės žaliavos, jie visi naudojo perdirbtus PET butelius arba PET butelių dribsnius. |
| --- | --- |

(234)

Dėl poliesterių kuokštelinių pluoštų tiekimo pramonei per valstybines įmones už mažesnį nei tinkamas atlygį – skunde tvirtinama, kad Vietnamo gamintojai PTA/MEG, kurie gali būti naudojami kaip pagrindinė žaliava gaminant poliesterių kuokštelinius pluoštus, įsigijo subsidijuojamomis kainomis. Tačiau atliekant tyrimą nustatyta, kad nė vienas iš tirtų eksportuojančių gamintojų nenaudojo PTA/MEG kaip pagrindinės žaliavos, jie visi naudojo perdirbtus PET butelius arba PET butelių dribsnius.

| (235) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas pažymėjo, kad Komisija iš dalies išnagrinėjo tik vieną iš jų, t. y. PTA/MEG tiekimą subsidijuojamomis kainomis. Dėl šios programos skundo pateikėjas teigė, kad tai, kaip buvo atrinktos bendrovės, ir tai, kad didieji Vietnamo poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai nebuvo įtraukti į tyrimą, turėjo poveikio priimant sprendimą dėl šios programos. Skundo pateikėjas taip pat nurodė kitas Vietname tariamai vykdomas subsidijavimo programas ir skunde pateikė informacijos apie jas. |
| --- | --- |

(235)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas pažymėjo, kad Komisija iš dalies išnagrinėjo tik vieną iš jų, t. y. PTA/MEG tiekimą subsidijuojamomis kainomis. Dėl šios programos skundo pateikėjas teigė, kad tai, kaip buvo atrinktos bendrovės, ir tai, kad didieji Vietnamo poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai nebuvo įtraukti į tyrimą, turėjo poveikio priimant sprendimą dėl šios programos. Skundo pateikėjas taip pat nurodė kitas Vietname tariamai vykdomas subsidijavimo programas ir skunde pateikė informacijos apie jas.

| (236) | Kaip Komisija paaiškino 32–34 ir 42 konstatuojamosiose dalyse, Vietnamo atveju bendrovių atranka nebuvo reikalinga, nes visi Vietnamo eksportuojantys gamintojai išreiškė norą bendradarbiauti, o trys atsakymus pateikę bendradarbiaujantys gamintojai vykdo 99 % importo iš Vietnamo. Todėl skundo pateikėjo teiginiai dėl bendrovių atrankos netaikytini tyrimo išvadoms. Be to, vien todėl, kad Vietname yra kitų stambių poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, nekyla abejonių dėl bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų tipiškumo. Komisija patvirtina, kad ji siekė gauti informacijos ir atsakymus dėl visų skunde nurodytų tariamų subsidijų, įskaitant subsidijas, kurias skundo pateikėjas nurodė pastabose, pateiktose atskleidus faktus, tačiau buvo nustatyta, kad bendradarbiaujantys eksportuotojai šiomis subsidijomis nesinaudojo. Komisija pateikė išsamią informaciją apie PTA/MEG tiekimą, nes skunde tvirtinta, kad pagal šią programą tariamai galėjo būti teikiamos didelės kompensuotinos subsidijos. |
| --- | --- |

(236)

Kaip Komisija paaiškino 32–34 ir 42 konstatuojamosiose dalyse, Vietnamo atveju bendrovių atranka nebuvo reikalinga, nes visi Vietnamo eksportuojantys gamintojai išreiškė norą bendradarbiauti, o trys atsakymus pateikę bendradarbiaujantys gamintojai vykdo 99 % importo iš Vietnamo. Todėl skundo pateikėjo teiginiai dėl bendrovių atrankos netaikytini tyrimo išvadoms. Be to, vien todėl, kad Vietname yra kitų stambių poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, nekyla abejonių dėl bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų tipiškumo. Komisija patvirtina, kad ji siekė gauti informacijos ir atsakymus dėl visų skunde nurodytų tariamų subsidijų, įskaitant subsidijas, kurias skundo pateikėjas nurodė pastabose, pateiktose atskleidus faktus, tačiau buvo nustatyta, kad bendradarbiaujantys eksportuotojai šiomis subsidijomis nesinaudojo. Komisija pateikė išsamią informaciją apie PTA/MEG tiekimą, nes skunde tvirtinta, kad pagal šią programą tariamai galėjo būti teikiamos didelės kompensuotinos subsidijos.

Subsidijavimo schemos, kuriomis tiriamuoju laikotarpiu naudojosi tiriami Vietnamo eksportuojantys gamintojai

| (237) | Nustatyta, kad tiriami Vietnamo eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi toliau nurodytomis schemomis. |
| --- | --- |

(237)

Nustatyta, kad tiriami Vietnamo eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi toliau nurodytomis schemomis.

3.3.3.   Lengvatinis skolinimas

3.3.3.1.   Vietnamo plėtros banko palūkanų normų subsidijos laikotarpiu po investicijų

| (238) | Vietnamo plėtros bankas (toliau – VPB) – tai 2006 m. Sprendimu Nr. 108/2006/QD-TTg įsteigtas valstybinis politikos bankas, kurio užduotis – įgyvendinti valstybės politiką, susijusią su investicijų į vystymąsi kreditais ir eksporto kreditais. Tiriamuoju laikotarpiu VPB administravo kai kurių komercinių bankų suteiktų paskolų palūkanų normų subsidijų programą. Pagal šią programą bendrovių grupės „Thai Binh Group“ bendrovės buvo sudariusios sutartis su VPB dėl BIDV ir „Vietcom Bank“ suteiktų paskolų. |
| --- | --- |

(238)

Vietnamo plėtros bankas (toliau – VPB) – tai 2006 m. Sprendimu Nr. 108/2006/QD-TTg įsteigtas valstybinis politikos bankas, kurio užduotis – įgyvendinti valstybės politiką, susijusią su investicijų į vystymąsi kreditais ir eksporto kreditais. Tiriamuoju laikotarpiu VPB administravo kai kurių komercinių bankų suteiktų paskolų palūkanų normų subsidijų programą. Pagal šią programą bendrovių grupės „Thai Binh Group“ bendrovės buvo sudariusios sutartis su VPB dėl BIDV ir „Vietcom Bank“ suteiktų paskolų.

| (239) | Programos teisinis pagrindas yra 2011 m. rugpjūčio 30 d. Potvarkis Nr. 75/2011/ND-CP, kuriuo pakeičiami potvarkiai Nr. 151/2006/ND-CP, Nr. 106/2008/ND-CP ir Nr. 106/2004 ND-CP. Tais atvejais, kai sutartys buvo pasirašytos iki Potvarkio Nr. 75/2011 taikymo, taikomi ankstesni potvarkiai. |
| --- | --- |

(239)

Programos teisinis pagrindas yra 2011 m. rugpjūčio 30 d. Potvarkis Nr. 75/2011/ND-CP, kuriuo pakeičiami potvarkiai Nr. 151/2006/ND-CP, Nr. 106/2008/ND-CP ir Nr. 106/2004 ND-CP. Tais atvejais, kai sutartys buvo pasirašytos iki Potvarkio Nr. 75/2011 taikymo, taikomi ankstesni potvarkiai.

| (240) | Pagal šią programą gauta nauda yra VPB siūlomų palūkanų normų ir komercinių bankų šioms dviem bendrovėms suteiktoms paskoloms taikomų palūkanų normų skirtumas. Programa taikoma komercinių bankų ilgalaikėms ir vidutinės trukmės paskoloms, skirtoms investiciniams projektams finansuoti. |
| --- | --- |

(240)

Pagal šią programą gauta nauda yra VPB siūlomų palūkanų normų ir komercinių bankų šioms dviem bendrovėms suteiktoms paskoloms taikomų palūkanų normų skirtumas. Programa taikoma komercinių bankų ilgalaikėms ir vidutinės trukmės paskoloms, skirtoms investiciniams projektams finansuoti.

| (241) | Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0 iki 0,28 %. |
| --- | --- |

(241)

Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0 iki 0,28 %.

3.3.3.2.   Kai kurių valstybinių komercinių bankų teikiamos žemos palūkanų normos

| (242) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad didelė dalis Vietnamo bankų sektoriaus priklauso valstybei; tiriamuoju laikotarpiu beveik 50 % paskolų Vietname buvo išdavę 5 dideli valstybiniai bankai (5). Užsienio subjektams taikomi apribojimai, susiję su Vietname įsteigtų bankų nuosavybe (6). Komerciniams bankams nurodoma teikti paskolų palūkanų subsidijas (7). Vietnamo valstybinis bankas nustato didžiausią leidžiamą palūkanų normą, kurią komerciniai bankai gali taikyti kai kuriems juridiniams asmenims (8). Iš turimos informacijos matyti, kad valstybiniai komerciniai bankai siūlo mažesnes palūkanų normas nei kiti bankai. |
| --- | --- |

(242)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad didelė dalis Vietnamo bankų sektoriaus priklauso valstybei; tiriamuoju laikotarpiu beveik 50 % paskolų Vietname buvo išdavę 5 dideli valstybiniai bankai (5). Užsienio subjektams taikomi apribojimai, susiję su Vietname įsteigtų bankų nuosavybe (6). Komerciniams bankams nurodoma teikti paskolų palūkanų subsidijas (7). Vietnamo valstybinis bankas nustato didžiausią leidžiamą palūkanų normą, kurią komerciniai bankai gali taikyti kai kuriems juridiniams asmenims (8). Iš turimos informacijos matyti, kad valstybiniai komerciniai bankai siūlo mažesnes palūkanų normas nei kiti bankai.

| (243) | Keliuose Vietnamo įstatymuose, susijusiuose su bankų sektoriumi ir skolinimu, nurodytos lengvatinės paskolos. Pavyzdžiui, 2001 m. taisyklėje Nr. 1627 nurodytos paskolos, teiktinos vartotojams, kuriems taikoma lengvatinių kreditų politika (20 ir 26 straipsniai), arba Įstatyme dėl kredito institucijų nurodyti lengvatiniai kreditai (27 straipsnis). |
| --- | --- |

(243)

Keliuose Vietnamo įstatymuose, susijusiuose su bankų sektoriumi ir skolinimu, nurodytos lengvatinės paskolos. Pavyzdžiui, 2001 m. taisyklėje Nr. 1627 nurodytos paskolos, teiktinos vartotojams, kuriems taikoma lengvatinių kreditų politika (20 ir 26 straipsniai), arba Įstatyme dėl kredito institucijų nurodyti lengvatiniai kreditai (27 straipsnis).

| (244) | Subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktą gavėjams suteikta nauda laikomas sumos, kurią bendrovė moka už lengvatinę paskolą, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už panašią rinkoje gautą komercinę paskolą, skirtumas. |
| --- | --- |

(244)

Subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktą gavėjams suteikta nauda laikomas sumos, kurią bendrovė moka už lengvatinę paskolą, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už panašią rinkoje gautą komercinę paskolą, skirtumas.

| (245) | Iš 242 ir 243 konstatuojamosiose dalyse pateiktos informacijos galima spręsti, kad Vietnamo finansų sektoriuje yra didelių iškraipymų. Todėl Komisija dėl lengvatinių paskolų gautai naudai apskaičiuoti naudojo išorinį lyginamąjį dydį. Kaip nurodyta 231 konstatuojamojoje dalyje, tai nedaro poveikio dėl lengvatinio skolinimo atsiradusiam subsidijos kompensuotinumui. Be to, kadangi subsidijavimas yra de minimis, Komisija nepadarė galutinių išvadų dėl to, ar minėti bankai yra valstybinės įstaigos ir ar bankų vykdomas kredito rizikos vertinimas yra pakankamas. |
| --- | --- |

(245)

Iš 242 ir 243 konstatuojamosiose dalyse pateiktos informacijos galima spręsti, kad Vietnamo finansų sektoriuje yra didelių iškraipymų. Todėl Komisija dėl lengvatinių paskolų gautai naudai apskaičiuoti naudojo išorinį lyginamąjį dydį. Kaip nurodyta 231 konstatuojamojoje dalyje, tai nedaro poveikio dėl lengvatinio skolinimo atsiradusiam subsidijos kompensuotinumui. Be to, kadangi subsidijavimas yra de minimis, Komisija nepadarė galutinių išvadų dėl to, ar minėti bankai yra valstybinės įstaigos ir ar bankų vykdomas kredito rizikos vertinimas yra pakankamas.

| (246) | Išorinio lyginamojo dydžio reikėjo tik Vietnamo dongais suteiktų paskolų atveju, nes nebuvo rasta įrodymų dėl JAV doleriais suteiktų paskolų subsidijavimo. Iš bendradarbiaujančių bendrovių tik „Thai Binh Group“ paskolą gavo Vietnamo dongais. Išorinis lyginamasis dydis apskaičiuotas naudojant 48 mažesnes nei vidutinės pajamas (BVP) gaunančių šalių paskolų palūkanų normas, taikytas vėliausiu laikotarpiu, kurio duomenys žinomi (2012 m.). Šios šalys pasirinktos, nes BVP panašus į Vietnamo. Vėliau šie dydžiai buvo pakoreguoti pagal infliaciją tiriamuoju laikotarpiu, kad būtų nustatytos faktinės palūkanų normos, ir buvo apskaičiuotas 48 šalių vidurkis šalims, kurių duomenys buvo žinomi. Šalių palūkanų ir infliacijos normų šaltinis – Pasaulio bankas. Vidutinė faktinė palūkanų norma šiose mažesnes nei vidutinės pajamas gaunančiose šalyse tiriamuoju laikotarpiu buvo 8,23 %. Šis išorinis lyginamasis dydis buvo palygintas su nurodytomis bendrovėms Vietnamo dongais suteiktoms paskoloms taikytomis palūkanų normomis, pakoreguotomis pagal infliaciją. |
| --- | --- |

(246)

Išorinio lyginamojo dydžio reikėjo tik Vietnamo dongais suteiktų paskolų atveju, nes nebuvo rasta įrodymų dėl JAV doleriais suteiktų paskolų subsidijavimo. Iš bendradarbiaujančių bendrovių tik „Thai Binh Group“ paskolą gavo Vietnamo dongais. Išorinis lyginamasis dydis apskaičiuotas naudojant 48 mažesnes nei vidutinės pajamas (BVP) gaunančių šalių paskolų palūkanų normas, taikytas vėliausiu laikotarpiu, kurio duomenys žinomi (2012 m.). Šios šalys pasirinktos, nes BVP panašus į Vietnamo. Vėliau šie dydžiai buvo pakoreguoti pagal infliaciją tiriamuoju laikotarpiu, kad būtų nustatytos faktinės palūkanų normos, ir buvo apskaičiuotas 48 šalių vidurkis šalims, kurių duomenys buvo žinomi. Šalių palūkanų ir infliacijos normų šaltinis – Pasaulio bankas. Vidutinė faktinė palūkanų norma šiose mažesnes nei vidutinės pajamas gaunančiose šalyse tiriamuoju laikotarpiu buvo 8,23 %. Šis išorinis lyginamasis dydis buvo palygintas su nurodytomis bendrovėms Vietnamo dongais suteiktoms paskoloms taikytomis palūkanų normomis, pakoreguotomis pagal infliaciją.

| (247) | Dėl šios programos gautos naudos dydis svyravo nuo 0 iki 1,34 %. |
| --- | --- |

(247)

Dėl šios programos gautos naudos dydis svyravo nuo 0 iki 1,34 %.

| (248) | Atskleidus faktus Vietnamo Vyriausybė nesutiko su išvadomis dėl Vietnamo finansų sistemos iškraipymų ir nurodė, kad Komisija turėjo įvertinti, ar valstybiniai komerciniai bankai yra valstybinės įstaigos ir ar jų atliktas kreditų rizikos vertinimas buvo pakankamas. Vietnamo Vyriausybės nuomone, ši analizė būtų turėjusi įtakos išvadai dėl finansinio įnašo buvimo ir išorinio lyginamojo dydžio naudojimo, siekiant nustatyti pagal šią programą gautą naudą. |
| --- | --- |

(248)

Atskleidus faktus Vietnamo Vyriausybė nesutiko su išvadomis dėl Vietnamo finansų sistemos iškraipymų ir nurodė, kad Komisija turėjo įvertinti, ar valstybiniai komerciniai bankai yra valstybinės įstaigos ir ar jų atliktas kreditų rizikos vertinimas buvo pakankamas. Vietnamo Vyriausybės nuomone, ši analizė būtų turėjusi įtakos išvadai dėl finansinio įnašo buvimo ir išorinio lyginamojo dydžio naudojimo, siekiant nustatyti pagal šią programą gautą naudą.

| (249) | Kaip nurodyta 242 ir 243 konstatuojamosiose dalyse, iš informacijos ir įrodymų, surinktų atliekant tyrimą, matyti, kad Vietnamo bankų sistemoje yra didelių iškraipymų. Dėl šių iškraipymų pagal pagrindinio reglamento taisykles apskaičiuojant naudos (jei nustatyta) sumą turi būti naudojamas išorinis lyginamasis dydis. Kadangi eksportuojančių Vietnamo gamintojų gauta nauda yra de minimis, Komisija nemano, kad reikia nagrinėti, ar bankai yra valstybinės įstaigos ir (arba) ar rizikos vertinimas yra pakankamas, kaip paaiškinta 231 ir 232 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(249)

Kaip nurodyta 242 ir 243 konstatuojamosiose dalyse, iš informacijos ir įrodymų, surinktų atliekant tyrimą, matyti, kad Vietnamo bankų sistemoje yra didelių iškraipymų. Dėl šių iškraipymų pagal pagrindinio reglamento taisykles apskaičiuojant naudos (jei nustatyta) sumą turi būti naudojamas išorinis lyginamasis dydis. Kadangi eksportuojančių Vietnamo gamintojų gauta nauda yra de minimis, Komisija nemano, kad reikia nagrinėti, ar bankai yra valstybinės įstaigos ir (arba) ar rizikos vertinimas yra pakankamas, kaip paaiškinta 231 ir 232 konstatuojamosiose dalyse.

3.3.4.   Žemėnaudos teisių suteikimas

| (250) | Abiem bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo suteiktos teisės naudotis žeme, esančia specialiose pramoninėse zonose. Bendrovių grupei „Thai Binh Group“ žemėnaudos teises tiesiogiai suteikė valstybė; bendrovei „Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd.“ (toliau – VNC) žemę subnuomos pagrindu nuomojasi per pusiau valstybinę bendrovę. |
| --- | --- |

(250)

Abiem bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo suteiktos teisės naudotis žeme, esančia specialiose pramoninėse zonose. Bendrovių grupei „Thai Binh Group“ žemėnaudos teises tiesiogiai suteikė valstybė; bendrovei „Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd.“ (toliau – VNC) žemę subnuomos pagrindu nuomojasi per pusiau valstybinę bendrovę.

| (251) | „Thai Binh Group“ skirti trys žemės sklypai pramoninėje zonoje. Atliekant tyrimą ši bendrovių grupė buvo visiškai atleista nuo dviejų sklypų nuomos mokesčio. Atleidimas nuo mokesčio grindžiamas Potvarkiu Nr. 121/2010/ND-CP ir Potvarkiu Nr. 142/2005/ND-CP. Bendrovių grupė taip pat nemokėjo trečio sklypo nuomos mokesčio, nes šiuo metu vyksta administracinė atleidimo nuo šio mokesčio procedūra. Nuomos mokesčiai, nuo kurių atleista, yra daug mažesni nei bendrovių grupės mokami nuomos mokesčiai už panašius sklypus, esančius netoli pramoninės zonos, taip pat atrodo, kad jie yra daug mažesni už regione įprastas žemės kainas. |
| --- | --- |

(251)

„Thai Binh Group“ skirti trys žemės sklypai pramoninėje zonoje. Atliekant tyrimą ši bendrovių grupė buvo visiškai atleista nuo dviejų sklypų nuomos mokesčio. Atleidimas nuo mokesčio grindžiamas Potvarkiu Nr. 121/2010/ND-CP ir Potvarkiu Nr. 142/2005/ND-CP. Bendrovių grupė taip pat nemokėjo trečio sklypo nuomos mokesčio, nes šiuo metu vyksta administracinė atleidimo nuo šio mokesčio procedūra. Nuomos mokesčiai, nuo kurių atleista, yra daug mažesni nei bendrovių grupės mokami nuomos mokesčiai už panašius sklypus, esančius netoli pramoninės zonos, taip pat atrodo, kad jie yra daug mažesni už regione įprastas žemės kainas.

| (252) | VNC suteikta žemėnaudos teisių išimtis nebuvo visiška, tačiau buvo aišku, kad tiriamuoju laikotarpiu ji gavo naudą. VNC subnuomos pagrindu nuomojasi tris sklypus iš pusiau valstybinės bendrovės. Nors Vietnamo Vyriausybė teigė, kad šiuos tris sandorius sudarė privatūs subjektai, turima informacija neatitinka šio teiginio. VNC išduotoje investicijų licencijoje žemės nuoma nurodyta kaip lengvata. Licencijoje Quang Ninho provincijos Liaudies komitetas įpareigoja VNC žemę nuomotis iš šios bendrovės. Be to, pirminėje pusiau valstybinės bendrovės, kuri nuomoja žemės sklypą VNC, ir vietos žemės sklypų institucijos sutartyje nurodyta, kad tolesnis žemės perdavimas galimas tik įvykdžius tam tikras žemės sklypų institucijos nustatytas sąlygas. Tai rodo, kad valstybė dalyvauja dviem šalims sudarant sandorį dėl žemės. |
| --- | --- |

(252)

VNC suteikta žemėnaudos teisių išimtis nebuvo visiška, tačiau buvo aišku, kad tiriamuoju laikotarpiu ji gavo naudą. VNC subnuomos pagrindu nuomojasi tris sklypus iš pusiau valstybinės bendrovės. Nors Vietnamo Vyriausybė teigė, kad šiuos tris sandorius sudarė privatūs subjektai, turima informacija neatitinka šio teiginio. VNC išduotoje investicijų licencijoje žemės nuoma nurodyta kaip lengvata. Licencijoje Quang Ninho provincijos Liaudies komitetas įpareigoja VNC žemę nuomotis iš šios bendrovės. Be to, pirminėje pusiau valstybinės bendrovės, kuri nuomoja žemės sklypą VNC, ir vietos žemės sklypų institucijos sutartyje nurodyta, kad tolesnis žemės perdavimas galimas tik įvykdžius tam tikras žemės sklypų institucijos nustatytas sąlygas. Tai rodo, kad valstybė dalyvauja dviem šalims sudarant sandorį dėl žemės.

| (253) | Siekdama įvertinti naudą, Komisija palygino žemas pramoninėse zonose esančių žemės sklypų kainas, susijusias su sandoriais, ir lyginamąją panašių žemės sklypų kainą. Atliekant tyrimą nustatyta požymių, kad Vietnamo žemės rinka gali būti reguliuojama ir yra iškraipoma dėl Vyriausybės įsikišimo, nes žemėnaudos teisėms, susijusioms su numatytose pramoninėse zonose esančia žeme, ir (arba) skatinamiems verslo sektoriams taikomos lengvatos arba jų sąnaudos atlyginamos pirmumo tvarka. Šiuo konkrečiu atveju Komisija nustatė, kad sandoris dėl žemėnaudos teisių yra pakankamai patikimas, nes atitinkama žemė nėra remiamoje pramoninėje zonoje ir nagrinėjamos bendrovės veikla nesusijusi su poliesterių kuokšteliniais pluoštais bei nėra skatinama įgyvendinant Vyriausybės politiką. Šio sandorio kainos naudojamos kaip lyginamosios kainos, siekiant atlikti vertinimą, bet nedarant poveikio išvadoms dėl bendros padėties Vietnamo žemės rinkoje. |
| --- | --- |

(253)

Siekdama įvertinti naudą, Komisija palygino žemas pramoninėse zonose esančių žemės sklypų kainas, susijusias su sandoriais, ir lyginamąją panašių žemės sklypų kainą. Atliekant tyrimą nustatyta požymių, kad Vietnamo žemės rinka gali būti reguliuojama ir yra iškraipoma dėl Vyriausybės įsikišimo, nes žemėnaudos teisėms, susijusioms su numatytose pramoninėse zonose esančia žeme, ir (arba) skatinamiems verslo sektoriams taikomos lengvatos arba jų sąnaudos atlyginamos pirmumo tvarka. Šiuo konkrečiu atveju Komisija nustatė, kad sandoris dėl žemėnaudos teisių yra pakankamai patikimas, nes atitinkama žemė nėra remiamoje pramoninėje zonoje ir nagrinėjamos bendrovės veikla nesusijusi su poliesterių kuokšteliniais pluoštais bei nėra skatinama įgyvendinant Vyriausybės politiką. Šio sandorio kainos naudojamos kaip lyginamosios kainos, siekiant atlikti vertinimą, bet nedarant poveikio išvadoms dėl bendros padėties Vietnamo žemės rinkoje.

| (254) | Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0,17 iki 0,37 %. |
| --- | --- |

(254)

Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0,17 iki 0,37 %.

3.3.5.   Atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir jų mokesčių sumažinimo programos

| (255) | Abiem bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, atsižvelgiant į jų investicijų licencijose nustatytus atleidimo nuo mokesčių atvejus, buvo taikomos tiesioginių mokesčių lengvatos. Teisinis šių lengvatų pagrindas yra Potvarkis Nr. 164/2003/ND-CP, pakeistas potvarkiais Nr. 124/2008/ND-CP ir 122/2011/ND-CP, Aplinkraštis Nr. 140/2012, Potvarkis Nr. 164/2003/ND-CP, iš dalies pakeistas ir papildytas Potvarkiu Nr. No.152/204/ND-CP dėl atleidimo nuo importuojamai įrangai taikomų muitų ir PVM. |
| --- | --- |

(255)

Abiem bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, atsižvelgiant į jų investicijų licencijose nustatytus atleidimo nuo mokesčių atvejus, buvo taikomos tiesioginių mokesčių lengvatos. Teisinis šių lengvatų pagrindas yra Potvarkis Nr. 164/2003/ND-CP, pakeistas potvarkiais Nr. 124/2008/ND-CP ir 122/2011/ND-CP, Aplinkraštis Nr. 140/2012, Potvarkis Nr. 164/2003/ND-CP, iš dalies pakeistas ir papildytas Potvarkiu Nr. No.152/204/ND-CP dėl atleidimo nuo importuojamai įrangai taikomų muitų ir PVM.

| (256) | Remiantis pirmiau nurodytais teisės aktais, atleidimas nuo tiesioginių mokesčių arba jų sumažinimas taikomas, inter alia, specialiosiose pramoninėse zonose ir (arba) parkuose įsikūrusioms bendrovėms arba daug darbuotojų įdarbinančioms bendrovėms, arba tam tikruose ūkio sektoriuose veiklą vykdančioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(256)

Remiantis pirmiau nurodytais teisės aktais, atleidimas nuo tiesioginių mokesčių arba jų sumažinimas taikomas, inter alia, specialiosiose pramoninėse zonose ir (arba) parkuose įsikūrusioms bendrovėms arba daug darbuotojų įdarbinančioms bendrovėms, arba tam tikruose ūkio sektoriuose veiklą vykdančioms bendrovėms.

| (257) | Subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda laikoma pagal įprastinę mokesčių normą mokėtinų visų mokesčių suma, iš jos atėmus mokesčio, sumokėto taikant lengvatinę mokesčio normą, sumą, arba atitinkamai mokesčio, nuo kurio buvo visiškai atleista, suma. Subsidija laikomos sumos grindžiamos naujausiomis metinėmis mokesčių deklaracijomis. Subsidija buvo paskirstyta visai bendrovei ir išreikšta Sąjungos eksporto apyvarta CIF kainomis. |
| --- | --- |

(257)

Subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda laikoma pagal įprastinę mokesčių normą mokėtinų visų mokesčių suma, iš jos atėmus mokesčio, sumokėto taikant lengvatinę mokesčio normą, sumą, arba atitinkamai mokesčio, nuo kurio buvo visiškai atleista, suma. Subsidija laikomos sumos grindžiamos naujausiomis metinėmis mokesčių deklaracijomis. Subsidija buvo paskirstyta visai bendrovei ir išreikšta Sąjungos eksporto apyvarta CIF kainomis.

| (258) | Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0,11 iki 0,36 %. |
| --- | --- |

(258)

Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0,11 iki 0,36 %.

3.3.6.   Atleidimas nuo importuojamoms žaliavoms taikomų muitų

| (259) | Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu buvo atleisti nuo importuojamoms žaliavoms taikomų muitų. Šio atleidimo nuo muitų teisinis pagrindas yra Importo ir eksporto mokesčių įstatymas Nr. 45/2005/QH11, įgyvendintas Potvarkiu Nr. 87/2010/ND-CP. Tikrinimo ir priežiūros sistemos taisyklės bei procedūros nustatytos Aplinkraštyje Nr. 194/2010TT. |
| --- | --- |

(259)

Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu buvo atleisti nuo importuojamoms žaliavoms taikomų muitų. Šio atleidimo nuo muitų teisinis pagrindas yra Importo ir eksporto mokesčių įstatymas Nr. 45/2005/QH11, įgyvendintas Potvarkiu Nr. 87/2010/ND-CP. Tikrinimo ir priežiūros sistemos taisyklės bei procedūros nustatytos Aplinkraštyje Nr. 194/2010TT.

| (260) | Vietnamo Vyriausybė klausimyno atsakymuose nurodė, kad ji taiko muitų grąžinimo/laikino netaikymo sistemą. Pagal teisės aktus lengvata taikoma importuojamoms žaliavoms, kurios naudojamos gaminant eksportuojamus produktus. Muitai gali būti grąžinami pagal to, kiek importuotų žaliavų sunaudojama gaminant galutinį eksportuojamą produktą, santykį. |
| --- | --- |

(260)

Vietnamo Vyriausybė klausimyno atsakymuose nurodė, kad ji taiko muitų grąžinimo/laikino netaikymo sistemą. Pagal teisės aktus lengvata taikoma importuojamoms žaliavoms, kurios naudojamos gaminant eksportuojamus produktus. Muitai gali būti grąžinami pagal to, kiek importuotų žaliavų sunaudojama gaminant galutinį eksportuojamą produktą, santykį.

| (261) | Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu nė vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų negavo jokios ekonominės naudos pagal šią schemą. Nors jie buvo atleisti nuo žaliavų importo muito, tiriamuoju laikotarpiu nenustatyta jokių perviršinių atsisakytų išieškoti muitų sumų. Abiejų bendrovių nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo palyginti mažas. Be to, didelę dalį pagrindinių žaliavų jos įsigydavo iš vietos šaltinių, nes jų importuojamo kiekio eksportuojamo nagrinėjamojo produkto gamybai neužteko. |
| --- | --- |

(261)

Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu nė vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų negavo jokios ekonominės naudos pagal šią schemą. Nors jie buvo atleisti nuo žaliavų importo muito, tiriamuoju laikotarpiu nenustatyta jokių perviršinių atsisakytų išieškoti muitų sumų. Abiejų bendrovių nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo palyginti mažas. Be to, didelę dalį pagrindinių žaliavų jos įsigydavo iš vietos šaltinių, nes jų importuojamo kiekio eksportuojamo nagrinėjamojo produkto gamybai neužteko.

| (262) | Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, manyta, kad nebūtina daryti išvados dėl to, ar nurodyta sąlyginio apmokestinimo muitu sistema atitinka PPO taisykles ir pagrindinio reglamento II ir III priedų straipsnius. |
| --- | --- |

(262)

Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, manyta, kad nebūtina daryti išvados dėl to, ar nurodyta sąlyginio apmokestinimo muitu sistema atitinka PPO taisykles ir pagrindinio reglamento II ir III priedų straipsnius.

| (263) | Atskleidus faktus Vietnamo Vyriausybė pritarė Komisijos išvadoms dėl šios programos. Tačiau ji taip pat siekė pabrėžti, kad Vietnamo sąlyginio apmokestinimo muitu sistema visiškai atitinka pagrindinio reglamento II ir III priede nustatytas taisykles, nors šiuo klausimu išvados nebuvo pateiktos. Komisija atkreipė dėmesį į šią Vietnamo Vyriausybės poziciją. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad eksportuojančių Vietnamo gamintojų gauta nauda buvo de minimis, Komisija pakartoja savo poziciją, kad nebūtina šio tyrimo tikslu nagrinėti, ar sąlyginio apmokestinimo muitu schema atitinka pagrindinio reglamento II ir III prieduose išdėstytas taisykles, kaip paaiškinta 231 ir 232 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(263)

Atskleidus faktus Vietnamo Vyriausybė pritarė Komisijos išvadoms dėl šios programos. Tačiau ji taip pat siekė pabrėžti, kad Vietnamo sąlyginio apmokestinimo muitu sistema visiškai atitinka pagrindinio reglamento II ir III priede nustatytas taisykles, nors šiuo klausimu išvados nebuvo pateiktos. Komisija atkreipė dėmesį į šią Vietnamo Vyriausybės poziciją. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad eksportuojančių Vietnamo gamintojų gauta nauda buvo de minimis, Komisija pakartoja savo poziciją, kad nebūtina šio tyrimo tikslu nagrinėti, ar sąlyginio apmokestinimo muitu schema atitinka pagrindinio reglamento II ir III prieduose išdėstytas taisykles, kaip paaiškinta 231 ir 232 konstatuojamosiose dalyse.

3.3.7.   Atleidimas nuo importuojamiems įrenginiams taikomų muitų

| (264) | Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu buvo atleisti nuo importuojamiems įrenginiams taikomų muitų ir PVM. Šio atleidimo nuo muitų teisinis pagrindas yra Importo ir eksporto mokesčių įstatymas Nr. 45/2005/QH11, įgyvendintas Potvarkiu Nr. 87/2010/ND-CP. Tikrinimo ir priežiūros sistemos taisyklės bei procedūros nustatytos Vyriausybės potvarkyje Nr. 154./2005/N-CP, Aplinkraštyje Nr. 194/2010TT ir Aplinkraštyje Nr. 117/2011. |
| --- | --- |

(264)

Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu buvo atleisti nuo importuojamiems įrenginiams taikomų muitų ir PVM. Šio atleidimo nuo muitų teisinis pagrindas yra Importo ir eksporto mokesčių įstatymas Nr. 45/2005/QH11, įgyvendintas Potvarkiu Nr. 87/2010/ND-CP. Tikrinimo ir priežiūros sistemos taisyklės bei procedūros nustatytos Vyriausybės potvarkyje Nr. 154./2005/N-CP, Aplinkraštyje Nr. 194/2010TT ir Aplinkraštyje Nr. 117/2011.

| (265) | Bendrovių buvo paprašyta pateikti informacijos apie per pastaruosius 10 metų importuotus įrengimus. Nors buvo aišku, kad dėl šios schemos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai galėjo gauti didesnę naudą, tačiau bendrai ji nebuvo didelė. Taip buvo todėl, kad bendrovių vykdomas įrengimų importas buvo nedidelis, palyginti su poliesterių kuokštelinių pluoštų pardavimo ES apyvarta. Be to, nauda sumažėjo dėl įrenginių nusidėvėjimo per tam tikrą laikotarpį (paprastai 10 metų), todėl tiriamuoju laikotarpiu gauta nauda buvo atitinkamai mažesnė. |
| --- | --- |

(265)

Bendrovių buvo paprašyta pateikti informacijos apie per pastaruosius 10 metų importuotus įrengimus. Nors buvo aišku, kad dėl šios schemos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai galėjo gauti didesnę naudą, tačiau bendrai ji nebuvo didelė. Taip buvo todėl, kad bendrovių vykdomas įrengimų importas buvo nedidelis, palyginti su poliesterių kuokštelinių pluoštų pardavimo ES apyvarta. Be to, nauda sumažėjo dėl įrenginių nusidėvėjimo per tam tikrą laikotarpį (paprastai 10 metų), todėl tiriamuoju laikotarpiu gauta nauda buvo atitinkamai mažesnė.

| (266) | Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0,08 iki 0,01 %. |
| --- | --- |

(266)

Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0,08 iki 0,01 %.

3.3.8.   Subsidijų suma

| (267) | Pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento nuostatas eksportuojantiems Vietnamo gamintojams apskaičiuota subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 0,6 iki 2,31 %. Subsidijų skirtumas visos šalies mastu yra pirmiau nurodytų dviejų dydžių svertinis vidurkis, t. y. 1,25 %. Pirmiau apibūdintos subsidijos buvo teikiamos visos bendrovės mastu ir buvo išreikštos Sąjungos eksporto apyvartos CIF kainomis procentine dalimi. |
| --- | --- |

(267)

Pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento nuostatas eksportuojantiems Vietnamo gamintojams apskaičiuota subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 0,6 iki 2,31 %. Subsidijų skirtumas visos šalies mastu yra pirmiau nurodytų dviejų dydžių svertinis vidurkis, t. y. 1,25 %. Pirmiau apibūdintos subsidijos buvo teikiamos visos bendrovės mastu ir buvo išreikštos Sąjungos eksporto apyvartos CIF kainomis procentine dalimi.

| (268) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas teigė, kad neaišku, kaip Komisija apskaičiavo šį subsidijų skirtumo intervalą ir kodėl Komisija skaičiavimams nenaudojo aukštesniojo rodiklio, kuris būtų viršijęs de minimis ribą. Kaip Komisija paaiškino ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, bendra bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Vietnamo gamintojams suteiktų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 0,6 iki 2,31 %. Vis dėlto apskaičiavus nustatyta, kad vidutinis svertinis subsidijų skirtumo vidurkis kiekvienai šaliai yra 1,25 %, o tai mažiau už de minimis sumą. Ši metodika nuolat naudojama subsidijų skirtumo vidurkiui kiekvienai šaliai apskaičiuoti pagal atitinkamas pagrindinio reglamento taisykles. |
| --- | --- |

(268)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas teigė, kad neaišku, kaip Komisija apskaičiavo šį subsidijų skirtumo intervalą ir kodėl Komisija skaičiavimams nenaudojo aukštesniojo rodiklio, kuris būtų viršijęs de minimis ribą. Kaip Komisija paaiškino ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, bendra bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Vietnamo gamintojams suteiktų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 0,6 iki 2,31 %. Vis dėlto apskaičiavus nustatyta, kad vidutinis svertinis subsidijų skirtumo vidurkis kiekvienai šaliai yra 1,25 %, o tai mažiau už de minimis sumą. Ši metodika nuolat naudojama subsidijų skirtumo vidurkiui kiekvienai šaliai apskaičiuoti pagal atitinkamas pagrindinio reglamento taisykles.

3.3.9.   Išvada dėl Vietnamo

| (269) | Vietname šalies mastu taikoma subsidijų norma yra 1,25 %. Kadangi šis skirtumas yra de minimis, prieita prie išvados, kad turėtų būti baigtas tyrimas dėl Vietnamo kilmės importo, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(269)

Vietname šalies mastu taikoma subsidijų norma yra 1,25 %. Kadangi šis skirtumas yra de minimis, prieita prie išvados, kad turėtų būti baigtas tyrimas dėl Vietnamo kilmės importo, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 3 dalyje.

4.   ŽALA

4.1.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS IR SĄJUNGOS GAMYBA

| (270) | Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu gamino 18 Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(270)

Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu gamino 18 Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (271) | Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 401 000 tonų. Komisija šį kiekį apskaičiavo remdamasi visa turima informacija, susijusia su Sąjungos pramone, kaip antai patikrintais atrinktų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gamybos duomenimis, taip pat skundo pateikėjo pateiktais duomenimis. Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kurie pagamino 54 % viso Sąjungoje pagaminto panašaus produkto kiekio. |
| --- | --- |

(271)

Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 401 000 tonų. Komisija šį kiekį apskaičiavo remdamasi visa turima informacija, susijusia su Sąjungos pramone, kaip antai patikrintais atrinktų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gamybos duomenimis, taip pat skundo pateikėjo pateiktais duomenimis. Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kurie pagamino 54 % viso Sąjungoje pagaminto panašaus produkto kiekio.

4.2.   SĄJUNGOS SUVARTOJIMAS

| (272) | Komisija nustatė Sąjungos suvartojimą pagal Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtį, naudodamasi skundo pateikėjo pateiktais duomenimis ir importo iš trečiųjų šalių duomenimis, grindžiamais Eurostato duomenimis. |
| --- | --- |

(272)

Komisija nustatė Sąjungos suvartojimą pagal Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtį, naudodamasi skundo pateikėjo pateiktais duomenimis ir importo iš trečiųjų šalių duomenimis, grindžiamais Eurostato duomenimis.

| (273) | Sąjungos suvartojimo raida:

  2 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (t) | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | 838 397 | 869 025 | 837 066 | 890 992 |
| Indeksas | 100 | 104 | 100 | 106 |
| Šaltinis: skundo pateikėjas, Eurostatas. |

(273)

Sąjungos suvartojimo raida:

2 lentelė

Sąjungos suvartojimas (t)

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Bendras Sąjungos suvartojimas

838 397

869 025

837 066

890 992

Indeksas

100

104

100

106

Šaltinis: skundo pateikėjas, Eurostatas.

| (274) | 2011 m. Sąjungos suvartojimas pasiekė aukščiausią lygį dėl išaugusių medvilnės kainų, kurių augimą lėmė su 2010 m. medvilnės derliumi susiję sunkumai. Dėl šios priežasties išaugo poliesterių kuokštelinių pluoštų kaip medvilnės pakaitalo paklausa, kuri vėl sumažėjo kitais metais. Tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje vėl nustatytas 6 % didesnis suvartojimas. |
| --- | --- |

(274)

2011 m. Sąjungos suvartojimas pasiekė aukščiausią lygį dėl išaugusių medvilnės kainų, kurių augimą lėmė su 2010 m. medvilnės derliumi susiję sunkumai. Dėl šios priežasties išaugo poliesterių kuokštelinių pluoštų kaip medvilnės pakaitalo paklausa, kuri vėl sumažėjo kitais metais. Tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje vėl nustatytas 6 % didesnis suvartojimas.

4.3.   IMPORTAS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ

4.3.1.   Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas

| (275) | Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(275)

Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalį.

| (276) | Nustatytas su Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo importu susijusių subsidijų skirtumas buvo mažesnis už de minimis sumą, nustatytą pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(276)

Nustatytas su Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo importu susijusių subsidijų skirtumas buvo mažesnis už de minimis sumą, nustatytą pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalies a punkte.

| (277) | Taigi neįvykdytos kumuliacijos sąlygos, todėl priežastinio ryšio analizė apsiriboja tik importo iš Indijos poveikiu. |
| --- | --- |

(277)

Taigi neįvykdytos kumuliacijos sąlygos, todėl priežastinio ryšio analizė apsiriboja tik importo iš Indijos poveikiu.

4.3.2.   Importo iš Indijos apimtis ir rinkos dalis

| (278) | Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis importo iš Indijos apimtimi, apskaičiuota kaip viso Sąjungos suvartojimo dalis (kuri apskaičiuota prie viso Sąjungos gamintojų pardavimo apimties pridėjus visą poliesterių kuokštelinių pluoštų importą į Sąjungą). |
| --- | --- |

(278)

Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis importo iš Indijos apimtimi, apskaičiuota kaip viso Sąjungos suvartojimo dalis (kuri apskaičiuota prie viso Sąjungos gamintojų pardavimo apimties pridėjus visą poliesterių kuokštelinių pluoštų importą į Sąjungą).

| (279) | Importo iš Indijos į Sąjungą raida:

  3 lentelė


  Importo apimtis (t) ir rinkos dalis | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Indijos apimtis (t) | 51 258 | 59 161 | 63 191 | 60 852 |
| Indeksas | 100 | 115 | 123 | 119 |
| Rinkos dalis | 6,1 % | 6,8 % | 7,5 % | 6,8 % |
| Indeksas | 100 | 111 | 123 | 112 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(279)

Importo iš Indijos į Sąjungą raida:

3 lentelė

Importo apimtis (t) ir rinkos dalis

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Importo iš Indijos apimtis (t)

51 258

59 161

63 191

60 852

Indeksas

100

115

123

119

Rinkos dalis

6,1 %

6,8 %

7,5 %

6,8 %

Indeksas

100

111

123

112

Šaltinis: Eurostatas.

| (280) | Bendrai importo iš Indijos apimtis išliko gana stabili ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė 6–7,5 % Sąjungos rinkos dalies. |
| --- | --- |

(280)

Bendrai importo iš Indijos apimtis išliko gana stabili ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė 6–7,5 % Sąjungos rinkos dalies.

4.3.3.   Importo iš Indijos kaina ir priverstinis kainų mažinimas

| (281) | Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato statistiniais duomenimis ir bendradarbiaujančių eksportuotojų pateiktais patikrintais duomenimis. Priverstinis kainų mažinimas dėl importo nustatytas remiantis bendradarbiaujančių eksportuotojų ir bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pateiktais patikrintais duomenimis. |
| --- | --- |

(281)

Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato statistiniais duomenimis ir bendradarbiaujančių eksportuotojų pateiktais patikrintais duomenimis. Priverstinis kainų mažinimas dėl importo nustatytas remiantis bendradarbiaujančių eksportuotojų ir bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pateiktais patikrintais duomenimis.

| (282) | Importo iš Indijos į Sąjungą vidutinės kainos raida:

  4 lentelė


  Importo kainos (EUR už toną) | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 1 025 | 1 368 | 1 239 | 1 212 |
| Indeksas | 100 | 134 | 121 | 118 |
| Šaltinis: Eurostato ir bendradarbiaujančių eksportuotojų pateikti patikrinti duomenys. |

(282)

Importo iš Indijos į Sąjungą vidutinės kainos raida:

4 lentelė

Importo kainos (EUR už toną)

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Indija

1 025

1 368

1 239

1 212

Indeksas

100

134

121

118

Šaltinis: Eurostato ir bendradarbiaujančių eksportuotojų pateikti patikrinti duomenys.

| (283) | 2011 m., t. y. tais pačiais metais, kai kilo pirmiau minėta medvilnės krizė, stebėtas poliesterių kuokštelinių pluoštų kainų šuolis. Vėlesniais metais kainos sumažėjo, tačiau išliko aukštesnės nei 2010 m. buvusi kaina. Tiriamuoju laikotarpiu poliesterių kuokštelinių pluoštų kaina buvo 18 % didesnė nei 2010 m. |
| --- | --- |

(283)

2011 m., t. y. tais pačiais metais, kai kilo pirmiau minėta medvilnės krizė, stebėtas poliesterių kuokštelinių pluoštų kainų šuolis. Vėlesniais metais kainos sumažėjo, tačiau išliko aukštesnės nei 2010 m. buvusi kaina. Tiriamuoju laikotarpiu poliesterių kuokštelinių pluoštų kaina buvo 18 % didesnė nei 2010 m.

| (284) | Komisija priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu apskaičiavo palyginusi atrinktų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje nustatytas importuojamų kiekvienos rūšies produktų vidutines svertines importo kainas, pakoreguotas pagal importo muitą ir sąnaudas po importo, su atrinktų Sąjungos gamintojų tos pačios rūšies produktų vidutinėmis svertinėmis pardavimo kainomis, nustatytomis nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje ir pakoreguotomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(284)

Komisija priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu apskaičiavo palyginusi atrinktų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje nustatytas importuojamų kiekvienos rūšies produktų vidutines svertines importo kainas, pakoreguotas pagal importo muitą ir sąnaudas po importo, su atrinktų Sąjungos gamintojų tos pačios rūšies produktų vidutinėmis svertinėmis pardavimo kainomis, nustatytomis nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje ir pakoreguotomis EXW sąlygomis.

| (285) | Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl importo iš Indijos į Sąjungos rinką skirtumas buvo nuo 4,1 iki 43,7 %. |
| --- | --- |

(285)

Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl importo iš Indijos į Sąjungos rinką skirtumas buvo nuo 4,1 iki 43,7 %.

4.4.   SĄJUNGOS PRAMONĖS EKONOMINĖ PADĖTIS

4.4.1.   Bendrosios pastabos

| (286) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(286)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (287) | Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. |
| --- | --- |

(287)

Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

| (288) | Siekdama nustatyti žalą, Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija makroekonominius rodiklius įvertino remdamasi skunde pateiktais duomenimis, tyrimo metu skundo pateikėjo pateikta papildoma informacija ir Eurostato duomenimis. Šie duomenys susiję su visais Sąjungos gamintojais. Komisija mikroekonominius rodiklius įvertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais tinkamai patikrintais duomenimis. Laikyta, kad abu duomenų rinkiniai buvo tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu. |
| --- | --- |

(288)

Siekdama nustatyti žalą, Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija makroekonominius rodiklius įvertino remdamasi skunde pateiktais duomenimis, tyrimo metu skundo pateikėjo pateikta papildoma informacija ir Eurostato duomenimis. Šie duomenys susiję su visais Sąjungos gamintojais. Komisija mikroekonominius rodiklius įvertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais tinkamai patikrintais duomenimis. Laikyta, kad abu duomenų rinkiniai buvo tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu.

| (289) | Makroekonominiai rodikliai yra šie: gamyba, gamybos pajėgumas, panaudoti pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas ir našumas. |
| --- | --- |

(289)

Makroekonominiai rodikliai yra šie: gamyba, gamybos pajėgumas, panaudoti pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas ir našumas.

| (290) | Mikroekonominiai rodikliai yra šie: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(290)

Mikroekonominiai rodikliai yra šie: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (291) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (t) | 362 195 | 355 240 | 361 159 | 401 119 |
| Indeksas | 100 | 98 | 100 | 111 |
| Gamybos pajėgumai (t) | 492 059 | 451 310 | 468 115 | 466 744 |
| Indeksas | 100 | 92 | 95 | 95 |
| Pajėgumų naudojimas | 73,6 % | 78,7 % | 77,2 % | 85,9 % |
| Indeksas | 100 | 107 | 105 | 117 |
| Šaltinis: skundo pateikėjas (CIRFS). |

(291)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis (t)

362 195

355 240

361 159

401 119

Indeksas

100

98

100

111

Gamybos pajėgumai (t)

492 059

451 310

468 115

466 744

Indeksas

100

92

95

95

Pajėgumų naudojimas

73,6 %

78,7 %

77,2 %

85,9 %

Indeksas

100

107

105

117

Šaltinis: skundo pateikėjas (CIRFS).

| (292) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis išaugo 11 %. Gamybos apimtis augo tik tiriamuoju laikotarpiu (kuris apima 12 paskutinių nagrinėjamojo laikotarpio mėnesių). Per dalį nagrinėjamojo laikotarpio, buvusio prieš tiriamąjį laikotarpį (t. y. 2011 ir 2012 m.), Sąjungos pramonės gamybos apimtis mažėjo arba nekito. |
| --- | --- |

(292)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis išaugo 11 %. Gamybos apimtis augo tik tiriamuoju laikotarpiu (kuris apima 12 paskutinių nagrinėjamojo laikotarpio mėnesių). Per dalį nagrinėjamojo laikotarpio, buvusio prieš tiriamąjį laikotarpį (t. y. 2011 ir 2012 m.), Sąjungos pramonės gamybos apimtis mažėjo arba nekito.

| (293) | Priešingai, gamybos pajėgumai mažėjo – tiriamuoju laikotarpiu jie sumažėjo 5 %. Dėl šios tendencijos ir dėl 292 konstatuojamojoje dalyje nurodyto gamybos apimties augimo, pajėgumų naudojimas išaugo 17 %. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad 2010 m., kuriais grindžiama tendencijų analizė, pajėgumų naudojimas kapitalo imliuose pramonės sektoriuose, kaip antai poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonės sektorius, buvo žemas – pajėgumų naudojimo koeficientas tiriamuoju laikotarpiu buvo 85,9 %. |
| --- | --- |

(293)

Priešingai, gamybos pajėgumai mažėjo – tiriamuoju laikotarpiu jie sumažėjo 5 %. Dėl šios tendencijos ir dėl 292 konstatuojamojoje dalyje nurodyto gamybos apimties augimo, pajėgumų naudojimas išaugo 17 %. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad 2010 m., kuriais grindžiama tendencijų analizė, pajėgumų naudojimas kapitalo imliuose pramonės sektoriuose, kaip antai poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonės sektorius, buvo žemas – pajėgumų naudojimo koeficientas tiriamuoju laikotarpiu buvo 85,9 %.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (294) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (t) | 379 840 | 366 341 | 344 134 | 358 130 |
| Indeksas | 100 | 96 | 91 | 94 |
| Rinkos dalis | 45,3 % | 42,2 % | 41,1 % | 40,2 % |
| Indeksas | 100 | 93 | 91 | 89 |
| Šaltinis: Eurostatas, skundo pateikėjas (CIRFS). |

(294)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (t)

379 840

366 341

344 134

358 130

Indeksas

100

96

91

94

Rinkos dalis

45,3 %

42,2 %

41,1 %

40,2 %

Indeksas

100

93

91

89

Šaltinis: Eurostatas, skundo pateikėjas (CIRFS).

| (295) | 2011 ir 2012 m. pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje sumažėjo, o tiriamuoju laikotarpiu ji šiek tiek paaugo. Vis dėlto bendrai pardavimo apimtis smuko 6 %, palyginti su 2010 m. |
| --- | --- |

(295)

2011 ir 2012 m. pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje sumažėjo, o tiriamuoju laikotarpiu ji šiek tiek paaugo. Vis dėlto bendrai pardavimo apimtis smuko 6 %, palyginti su 2010 m.

| (296) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis labai sumažėjo. Rinkos dalis labiausiai susitraukė 2011 m., tačiau ji mažėjo ir 2012 m., ir tiriamuoju laikotarpiu, dėl to nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso prarasta 11 % rinkos dalies. |
| --- | --- |

(296)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis labai sumažėjo. Rinkos dalis labiausiai susitraukė 2011 m., tačiau ji mažėjo ir 2012 m., ir tiriamuoju laikotarpiu, dėl to nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso prarasta 11 % rinkos dalies.

4.4.2.3.   Augimas

| (297) | Nepaisant nedidelio Sąjungos suvartojimo augimo nagrinėjamuoju laikotarpiu (paaugo 6 %) ir didesnės Sąjungos gamintojų gamybos apimties (paaugo 11 %), Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sumažėjo 6 %. |
| --- | --- |

(297)

Nepaisant nedidelio Sąjungos suvartojimo augimo nagrinėjamuoju laikotarpiu (paaugo 6 %) ir didesnės Sąjungos gamintojų gamybos apimties (paaugo 11 %), Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sumažėjo 6 %.

4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

| (298) | Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  7 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 1 914 | 1 935 | 2 000 | 2 036 |
| Indeksas | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Našumas (t/darbuotojui) | 189,3 | 183,6 | 180,6 | 197,0 |
| Indeksas | 100 | 97 | 95 | 104 |
| Šaltinis: skundo pateikėjas (CIRFS). |

(298)

Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

7 lentelė

Užimtumas ir našumas

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

1 914

1 935

2 000

2 036

Indeksas

100

101

105

106

Našumas (t/darbuotojui)

189,3

183,6

180,6

197,0

Indeksas

100

97

95

104

Šaltinis: skundo pateikėjas (CIRFS).

| (299) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat augo darbuotojų skaičius (augimas sudarė 6 %), taip pat didėjo gamybos apimtis, kaip nurodyta 292 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(299)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat augo darbuotojų skaičius (augimas sudarė 6 %), taip pat didėjo gamybos apimtis, kaip nurodyta 292 konstatuojamojoje dalyje.

| (300) | 2011 ir 2012 m. našumas sumažėjo, nes tais metais darbuotojų skaičius augo, o gamybos apimtis nesikeitė. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu našumas padidėjo 4 %. |
| --- | --- |

(300)

2011 ir 2012 m. našumas sumažėjo, nes tais metais darbuotojų skaičius augo, o gamybos apimtis nesikeitė. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu našumas padidėjo 4 %.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

| (301) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR/t) | 1 283 | 1 608 | 1 509 | 1 489 |
| Indeksas | 100 | 125 | 118 | 116 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t) | 1 453 | 1 666 | 1 629 | 1 542 |
| Indeksas | 100 | 115 | 112 | 106 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys. |

(301)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR/t)

1 283

1 608

1 509

1 489

Indeksas

100

125

118

116

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)

1 453

1 666

1 629

1 542

Indeksas

100

115

112

106

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys.

| (302) | Pardavimo kainos Sąjungoje labiausiai augo 2011 m., kai poliesterių kuokštelinių pluoštų pardavimo kaina buvo 25 % didesnė nei vidutinė pardavimo kaina 2010 m. Taip atsitiko dėl 2011 m. medvilnės krizės, kai išaugo poliesterių kuokštelinių pluoštų kaip medvilnės, kurios trūko dėl menko 2010 m. derliaus, pakaitalo paklausa. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kainos Sąjungoje padidėjo 16 %. |
| --- | --- |

(302)

Pardavimo kainos Sąjungoje labiausiai augo 2011 m., kai poliesterių kuokštelinių pluoštų pardavimo kaina buvo 25 % didesnė nei vidutinė pardavimo kaina 2010 m. Taip atsitiko dėl 2011 m. medvilnės krizės, kai išaugo poliesterių kuokštelinių pluoštų kaip medvilnės, kurios trūko dėl menko 2010 m. derliaus, pakaitalo paklausa. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kainos Sąjungoje padidėjo 16 %.

| (303) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo vieneto gamybos sąnaudos, kurios didžiausios buvo 2011 m. dėl tais metais išaugusios degalų kainos – svarbaus sąnaudų komponento – ir siekė 15 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos iš viso išaugo 6 %. |
| --- | --- |

(303)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo vieneto gamybos sąnaudos, kurios didžiausios buvo 2011 m. dėl tais metais išaugusios degalų kainos – svarbaus sąnaudų komponento – ir siekė 15 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos iš viso išaugo 6 %.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

| (304) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR) | 31 561 | 31 080 | 31 661 | 32 356 |
| Indeksas | 100 | 98 | 100 | 103 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys. |

(304)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

31 561

31 080

31 661

32 356

Indeksas

100

98

100

103

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys.

| (305) | Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui 2011 m. sumažėjo, o vėlesniais metais nežymiai padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu stebėtas 3 % augimas. |
| --- | --- |

(305)

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui 2011 m. sumažėjo, o vėlesniais metais nežymiai padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu stebėtas 3 % augimas.

4.4.3.3.   Atsargos

| (306) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Atsargos | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (t) | 15 731 | 16 400 | 15 039 | 19 108 |
| Indeksas | 100 | 104 | 96 | 121 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi | 7,3 % | 7,8 % | 7,1 % | 8,8 % |
| Indeksas | 100 | 107 | 97 | 120 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys. |

(306)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

Atsargos

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (t)

15 731

16 400

15 039

19 108

Indeksas

100

104

96

121

Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi

7,3 %

7,8 %

7,1 %

8,8 %

Indeksas

100

107

97

120

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys.

| (307) | Laikotarpio pabaigos atsargų padaugėjo (išskyrus 2012 m.); tiriamuoju laikotarpiu bendras augimas siekė 21 %. Taip pat augo ir gamybos apimtis (iš viso 11 %), tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis sumažėjo (iš viso 6 %). Šios tendencijos buvo matyti ir iš laikotarpio pabaigos atsargų, išreikštų gamybos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(307)

Laikotarpio pabaigos atsargų padaugėjo (išskyrus 2012 m.); tiriamuoju laikotarpiu bendras augimas siekė 21 %. Taip pat augo ir gamybos apimtis (iš viso 11 %), tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis sumažėjo (iš viso 6 %). Šios tendencijos buvo matyti ir iš laikotarpio pabaigos atsargų, išreikštų gamybos procentine dalimi.

4.4.3.4.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (308) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %) | – 5,4 % | 1,0 % | – 0,8 % | 0,3 % |
| Indeksas | – 100 | 18 | – 14 | 5 |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) | – 12 068 770 | 12 017 353 | 13 048 405 | 10 725 084 |
| Indeksas | – 100 | 100 | 108 | 89 |
| Investicijos (EUR) | 5 240 603 | 7 671 607 | 4 488 296 | 4 145 991 |
| Indeksas | 100 | 146 | 86 | 79 |
| Investicijų grąža | – 25,1 % | 5,5 % | – 4,5 % | 1,5 % |
| Indeksas | – 100 | 22 | – 18 | 6 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys. |

(308)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

– 5,4 %

1,0 %

– 0,8 %

0,3 %

Indeksas

– 100

18

– 14

5

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

– 12 068 770

12 017 353

13 048 405

10 725 084

Indeksas

– 100

100

108

89

Investicijos (EUR)

5 240 603

7 671 607

4 488 296

4 145 991

Indeksas

100

146

86

79

Investicijų grąža

– 25,1 %

5,5 %

– 4,5 %

1,5 %

Indeksas

– 100

22

– 18

6

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys.

| (309) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumo skirtumas kito. Apskritai pelningumo rodiklis pagerėjo – 2010 m. nuostoliai buvo gana dideli, o nagrinėjamuoju laikotarpiu pasiektas rentabilumo lygis. |
| --- | --- |

(309)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumo skirtumas kito. Apskritai pelningumo rodiklis pagerėjo – 2010 m. nuostoliai buvo gana dideli, o nagrinėjamuoju laikotarpiu pasiektas rentabilumo lygis.

| (310) | Grynųjų pinigų srautas – tai Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srauto raida buvo teigiama. |
| --- | --- |

(310)

Grynųjų pinigų srautas – tai Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srauto raida buvo teigiama.

| (311) | Investicijos buvo didžiausios 2011 m. – jos buvo 46 % didesnės, palyginti su investicijomis 2010 m., tačiau vėlesniais metais investuota mažiau. Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų sumažėjo 21 %. |
| --- | --- |

(311)

Investicijos buvo didžiausios 2011 m. – jos buvo 46 % didesnės, palyginti su investicijomis 2010 m., tačiau vėlesniais metais investuota mažiau. Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų sumažėjo 21 %.

| (312) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ji didėjo. |
| --- | --- |

(312)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ji didėjo.

| (313) | Nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų nenurodė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu susidūrė su sunkumais didindami kapitalą. |
| --- | --- |

(313)

Nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų nenurodė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu susidūrė su sunkumais didindami kapitalą.

4.4.4.   Išvada dėl žalos

| (314) | Importo iš Indijos apimtis išliko stabili (nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė 6–7 % Sąjungos rinkos dalies). Nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas (iki 43,7 %). |
| --- | --- |

(314)

Importo iš Indijos apimtis išliko stabili (nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė 6–7 % Sąjungos rinkos dalies). Nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas (iki 43,7 %).

| (315) | Daugelis žalos rodiklių pagerėjo. Sąjungos gamintojų pelningumas padidėjo beveik 6 procentiniais punktais, tačiau vidutinis pelno dydis buvo nepatenkinamas – tiriamuoju laikotarpiu išliko 0,3 % rentabilumo lygis. Pajėgumų naudojimo koeficientas padidėjo nuo 74 iki 86 %. Tačiau taip atsitiko dėl padidėjusios Sąjungos gamybos apimties, taip pat dėl sumažėjusių Sąjungos pajėgumų. Didžiausios vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje buvo 2011 m.; jų augimą lėmė labai išaugusios medvilnės ir degalų kainos. Apskritai vidutinės Sąjungos pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 16 %. Investicijų grąžos ir pinigų srauto raida buvo teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo užimtumas. Todėl buvo matyti atsigavimo ženklų, nors padėtis vis dar buvo žalinga. |
| --- | --- |

(315)

Daugelis žalos rodiklių pagerėjo. Sąjungos gamintojų pelningumas padidėjo beveik 6 procentiniais punktais, tačiau vidutinis pelno dydis buvo nepatenkinamas – tiriamuoju laikotarpiu išliko 0,3 % rentabilumo lygis. Pajėgumų naudojimo koeficientas padidėjo nuo 74 iki 86 %. Tačiau taip atsitiko dėl padidėjusios Sąjungos gamybos apimties, taip pat dėl sumažėjusių Sąjungos pajėgumų. Didžiausios vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje buvo 2011 m.; jų augimą lėmė labai išaugusios medvilnės ir degalų kainos. Apskritai vidutinės Sąjungos pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 16 %. Investicijų grąžos ir pinigų srauto raida buvo teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo užimtumas. Todėl buvo matyti atsigavimo ženklų, nors padėtis vis dar buvo žalinga.

| (316) | Toliau nurodytų žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama: Sąjungos pardavimo apimčiai sumažėjus 6 %, Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkos dalis susitraukė nuo 45,3 iki 40,2 %. Investicijos bendrai sumažėjo, išskyrus 2011 m. Pajėgumai, kaip minėta 293 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %. |
| --- | --- |

(316)

Toliau nurodytų žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama: Sąjungos pardavimo apimčiai sumažėjus 6 %, Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkos dalis susitraukė nuo 45,3 iki 40,2 %. Investicijos bendrai sumažėjo, išskyrus 2011 m. Pajėgumai, kaip minėta 293 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %.

| (317) | Bendrai Sąjungos pramonės padėtį vis dar galima apibūdinti kaip žalingą, nors per pastaruosius metus ji aiškiai pagerėjo. Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(317)

Bendrai Sąjungos pramonės padėtį vis dar galima apibūdinti kaip žalingą, nors per pastaruosius metus ji aiškiai pagerėjo. Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje.

| (318) | Atskleidus faktus pateiktose pastabose skundo pateikėjas teigė, kad, jo nuomone, Indijos rinkos dalis Sąjungos rinkoje buvo stabili dėl didelio subsidijavimo. Komisija iš tiesų nustatė, kad buvo teikiamos kompensuotinos subsidijos (žr. 229 konstatuojamąją dalį), tačiau nebuvo galima nustatyti priežastinio ryšio su Sąjungos pramonės žalinga padėtimi (žr. 319–323 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(318)

Atskleidus faktus pateiktose pastabose skundo pateikėjas teigė, kad, jo nuomone, Indijos rinkos dalis Sąjungos rinkoje buvo stabili dėl didelio subsidijavimo. Komisija iš tiesų nustatė, kad buvo teikiamos kompensuotinos subsidijos (žr. 229 konstatuojamąją dalį), tačiau nebuvo galima nustatyti priežastinio ryšio su Sąjungos pramonės žalinga padėtimi (žr. 319–323 konstatuojamąsias dalis).

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (319) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo iš Indijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalį Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui iš Indijos. Šie veiksniai – tai importas iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai ir suvartojimas. |
| --- | --- |

(319)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo iš Indijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalį Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui iš Indijos. Šie veiksniai – tai importas iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai ir suvartojimas.

5.1.   SUBSIDIJUOTO IMPORTO POVEIKIS

| (320) | Atsižvelgiant į tai, kad Kinijos ir Vietnamo atveju subsidijų suma buvo mažesnė už de minimis (žr. 76 ir 231 konstatuojamąsias dalis), bendro vertinimo sąlygos neįvykdytos. Todėl analizuojant priežastinį ryšį nagrinėjamas tik importo iš Indijos poveikis. |
| --- | --- |

(320)

Atsižvelgiant į tai, kad Kinijos ir Vietnamo atveju subsidijų suma buvo mažesnė už de minimis (žr. 76 ir 231 konstatuojamąsias dalis), bendro vertinimo sąlygos neįvykdytos. Todėl analizuojant priežastinį ryšį nagrinėjamas tik importo iš Indijos poveikis.

| (321) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės dalis Sąjungos rinkoje sumažėjo nuo 45,3 iki 40,2 %, o Indijos importo rinkos dalis išliko gana stabili – 6–7 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas padidėjo 6 %. Todėl Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti šiuo augimu savo rinkos daliai padidinti, tačiau tam greičiausiai neturėjo poveikio Indijos rinkos dalis, kuri išliko nepakitusi. |
| --- | --- |

(321)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės dalis Sąjungos rinkoje sumažėjo nuo 45,3 iki 40,2 %, o Indijos importo rinkos dalis išliko gana stabili – 6–7 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas padidėjo 6 %. Todėl Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti šiuo augimu savo rinkos daliai padidinti, tačiau tam greičiausiai neturėjo poveikio Indijos rinkos dalis, kuri išliko nepakitusi.

| (322) | Vidutinės Eurostato nustatytos iš Indijos importuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kainos buvo žemesnės nei vidutinės iš daugelio kitų šalių importuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kainos, tačiau svarbu pažymėti, kad labai skiriasi produktų kokybė ir rūšys. Bet kuriuo atveju atlikus atskirų rūšių produktų palyginimą nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas dėl importo iš Indijos. |
| --- | --- |

(322)

Vidutinės Eurostato nustatytos iš Indijos importuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kainos buvo žemesnės nei vidutinės iš daugelio kitų šalių importuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kainos, tačiau svarbu pažymėti, kad labai skiriasi produktų kokybė ir rūšys. Bet kuriuo atveju atlikus atskirų rūšių produktų palyginimą nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas dėl importo iš Indijos.

| (323) | Nepaisant didelio priverstinio kainų mažinimo, negalima daryti išvados, kad dėl Indijos importo padaryta žala. Iš tiesų negalima teigti, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo (5,1 procentinio punkto) dėl Indijos importo apimties didėjimo, nes Indijos importui tenkanti rinkos dalis išliko gana stabili (nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo tik 0,7 procentinio punkto). Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš Indijos kainos padidėjo 18 %. Neatrodo, kad Indijos importo kainos būtų lėmusios kainų smukdymą, nes Sąjungos pramonės finansinė padėtis, nors tiriamuoju laikotarpiu vis dar buvo žalinga, labai pagerėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(323)

Nepaisant didelio priverstinio kainų mažinimo, negalima daryti išvados, kad dėl Indijos importo padaryta žala. Iš tiesų negalima teigti, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo (5,1 procentinio punkto) dėl Indijos importo apimties didėjimo, nes Indijos importui tenkanti rinkos dalis išliko gana stabili (nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo tik 0,7 procentinio punkto). Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš Indijos kainos padidėjo 18 %. Neatrodo, kad Indijos importo kainos būtų lėmusios kainų smukdymą, nes Sąjungos pramonės finansinė padėtis, nors tiriamuoju laikotarpiu vis dar buvo žalinga, labai pagerėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu.

5.2.   KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS

5.2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

| (324) | Importo iš trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Importas iš kitų šalių











  Šalis | | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korėjos Respublika | Apimtis (t) | 129 918 | 165 365 | 163 540 | 181 540 |
| | Indeksas | 100 | 127 | 126 | 140 |
| | Rinkos dalis | 15,5 % | 19,0 % | 19,5 % | 20,4 % |
| | Indeksas | 100 | 123 | 126 | 131 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 116 | 1 367 | 1 361 | 1 300 |
| | Indeksas | 100 | 123 | 122 | 116 |
| Taivanas | Apimtis (t) | 121 656 | 108 645 | 100 072 | 92 423 |
| | Indeksas | 100 | 89 | 82 | 76 |
| | Rinkos dalis | 14,5 % | 12,5 % | 12,0 % | 10,4 % |
| | Indeksas | 100 | 86 | 82 | 71 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 131 | 1 416 | 1 383 | 1 369 |
| | Indeksas | 100 | 125 | 122 | 121 |
| Kinija | Apimtis (t) | 5 198 | 8 980 | 23 209 | 44 651 |
| | Indeksas | 100 | 173 | 446 | 859 |
| | Rinkos dalis | 0,6 % | 1,0 % | 2,8 % | 5,0 % |
| | Indeksas | 100 | 167 | 447 | 808 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 065 | 1 279 | 1 265 | 1 209 |
| | Indeksas | 100 | 120 | 119 | 113 |
| Turkija | Apimtis (t) | 32 921 | 29 969 | 34 303 | 36 908 |
| | Indeksas | 100 | 91 | 104 | 112 |
| | Rinkos dalis | 3,9 % | 3,4 % | 4,1 % | 4,1 % |
| | Indeksas | 100 | 88 | 104 | 105 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 133 | 1 466 | 1 383 | 1 382 |
| | Indeksas | 100 | 129 | 122 | 122 |
| Vietnamas | Apimtis (t) | 24 884 | 25 487 | 26 410 | 29 717 |
| | Indeksas | 100 | 102 | 106 | 119 |
| | Rinkos dalis | 3,0 % | 2,9 % | 3,2 % | 3,3 % |
| | Indeksas | 100 | 99 | 106 | 112 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 978 | 1 182 | 1 175 | 1 096 |
| | Indeksas | 100 | 121 | 120 | 112 |
| Indonezija | Apimtis (t) | 25 902 | 30 285 | 24 032 | 24 699 |
| | Indeksas | 100 | 117 | 93 | 95 |
| | Rinkos dalis | 3,1 % | 3,5 % | 2,9 % | 2,8 % |
| | Indeksas | 100 | 113 | 93 | 90 |
| | Vidutinė kaina | 1 055 | 1 329 | 1 267 | 1 167 |
| | Indeksas | 100 | 126 | 120 | 111 |
| Tailandas | Apimtis (t) | 17 548 | 23 510 | 17 103 | 18 952 |
| | Indeksas | 100 | 134 | 97 | 108 |
| | Rinkos dalis | 2,1 % | 2,7 % | 2,0 % | 2,1 % |
| | Indeksas | 100 | 129 | 98 | 102 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 140 | 1 449 | 1 310 | 1 298 |
| | Indeksas | 100 | 127 | 115 | 114 |
| Kitas importas | Apimtis (t) | 49 272 | 51 282 | 41 074 | 43 120 |
| | Indeksas | 100 | 104 | 83 | 88 |
| | Rinkos dalis | 5,9 % | 5,9 % | 4,9 % | 4,8 % |
| | Indeksas | 100 | 100 | 83 | 82 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 323 | 1 681 | 1 603 | 1 532 |
| | Indeksas | 100 | 127 | 121 | 116 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(324)

Importo iš trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

Importas iš kitų šalių

Šalis

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Korėjos Respublika

Apimtis (t)

129 918

165 365

163 540

181 540

Indeksas

100

127

126

140

Rinkos dalis

15,5 %

19,0 %

19,5 %

20,4 %

Indeksas

100

123

126

131

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 116

1 367

1 361

1 300

Indeksas

100

123

122

116

Taivanas

Apimtis (t)

121 656

108 645

100 072

92 423

Indeksas

100

89

82

76

Rinkos dalis

14,5 %

12,5 %

12,0 %

10,4 %

Indeksas

100

86

82

71

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 131

1 416

1 383

1 369

Indeksas

100

125

122

121

Kinija

Apimtis (t)

5 198

8 980

23 209

44 651

Indeksas

100

173

446

859

Rinkos dalis

0,6 %

1,0 %

2,8 %

5,0 %

Indeksas

100

167

447

808

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 065

1 279

1 265

1 209

Indeksas

100

120

119

113

Turkija

Apimtis (t)

32 921

29 969

34 303

36 908

Indeksas

100

91

104

112

Rinkos dalis

3,9 %

3,4 %

4,1 %

4,1 %

Indeksas

100

88

104

105

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 133

1 466

1 383

1 382

Indeksas

100

129

122

122

Vietnamas

Apimtis (t)

24 884

25 487

26 410

29 717

Indeksas

100

102

106

119

Rinkos dalis

3,0 %

2,9 %

3,2 %

3,3 %

Indeksas

100

99

106

112

Vidutinė kaina (EUR/t)

978

1 182

1 175

1 096

Indeksas

100

121

120

112

Indonezija

Apimtis (t)

25 902

30 285

24 032

24 699

Indeksas

100

117

93

95

Rinkos dalis

3,1 %

3,5 %

2,9 %

2,8 %

Indeksas

100

113

93

90

Vidutinė kaina

1 055

1 329

1 267

1 167

Indeksas

100

126

120

111

Tailandas

Apimtis (t)

17 548

23 510

17 103

18 952

Indeksas

100

134

97

108

Rinkos dalis

2,1 %

2,7 %

2,0 %

2,1 %

Indeksas

100

129

98

102

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 140

1 449

1 310

1 298

Indeksas

100

127

115

114

Kitas importas

Apimtis (t)

49 272

51 282

41 074

43 120

Indeksas

100

104

83

88

Rinkos dalis

5,9 %

5,9 %

4,9 %

4,8 %

Indeksas

100

100

83

82

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 323

1 681

1 603

1 532

Indeksas

100

127

121

116

Šaltinis: Eurostatas.

| (325) | Didžioji importo dalis (181 540 tonų, t. y. 20,4 % rinkos dalies tiriamuoju laikotarpiu) yra iš Korėjos Respublikos, kurios rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4,9 procentinio punkto. Taivanas yra antras pagal eksporto į Sąjungą apimtį. Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Taivano apimtis sumažėjo (4,1 procentinio punkto), tiriamuoju laikotarpiu Taivano rinkos dalis tebebuvo 10,4 %. Ketvirta pagal eksporto apimtį (po Indijos, kuri eksportuotojų sąraše yra trečia) yra Kinija, kurios rinkos dalis padidėjo 4,4 procentinio punkto iki 5 %. Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis mažesnė nei importo iš Indijos, tačiau daug poliesterių kuokštelinių pluoštų taip pat importuojama iš Turkijos, Vietnamo, Indonezijos ir Tailando (visų keturių šalių rinkos dalis yra palyginti stabili). Bendrai importo iš Turkijos, Vietnamo, Indonezijos ir Tailando rinkos dalis yra maždaug 12 % (tiriamuoju laikotarpiu – 12,4 %). |
| --- | --- |

(325)

Didžioji importo dalis (181 540 tonų, t. y. 20,4 % rinkos dalies tiriamuoju laikotarpiu) yra iš Korėjos Respublikos, kurios rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4,9 procentinio punkto. Taivanas yra antras pagal eksporto į Sąjungą apimtį. Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Taivano apimtis sumažėjo (4,1 procentinio punkto), tiriamuoju laikotarpiu Taivano rinkos dalis tebebuvo 10,4 %. Ketvirta pagal eksporto apimtį (po Indijos, kuri eksportuotojų sąraše yra trečia) yra Kinija, kurios rinkos dalis padidėjo 4,4 procentinio punkto iki 5 %. Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis mažesnė nei importo iš Indijos, tačiau daug poliesterių kuokštelinių pluoštų taip pat importuojama iš Turkijos, Vietnamo, Indonezijos ir Tailando (visų keturių šalių rinkos dalis yra palyginti stabili). Bendrai importo iš Turkijos, Vietnamo, Indonezijos ir Tailando rinkos dalis yra maždaug 12 % (tiriamuoju laikotarpiu – 12,4 %).

| (326) | Daugiau dėmesio verta skirti didėjančiai importo iš Korėjos Respublikos apimčiai. Tiriamuoju laikotarpiu Korėjos importo apimtis buvo tris kartus didesnė už Indijos importo apimtį. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis išaugo 40 %, o rinkos dalis padidėjo 4,9 procentinio punkto iki 20,4 %. Taip pat labai išaugo importo iš Kinijos apimtis – daugiau kaip 700 % arba 4,4 procentinio punkto, kalbant apie rinkos dalį. Dėl importo iš Kinijos taip pat priverstinai labai mažintos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(326)

Daugiau dėmesio verta skirti didėjančiai importo iš Korėjos Respublikos apimčiai. Tiriamuoju laikotarpiu Korėjos importo apimtis buvo tris kartus didesnė už Indijos importo apimtį. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis išaugo 40 %, o rinkos dalis padidėjo 4,9 procentinio punkto iki 20,4 %. Taip pat labai išaugo importo iš Kinijos apimtis – daugiau kaip 700 % arba 4,4 procentinio punkto, kalbant apie rinkos dalį. Dėl importo iš Kinijos taip pat priverstinai labai mažintos Sąjungos pramonės kainos.

| (327) | Remiantis pirmiau pateikta informacija, galima daryti išvadą, kad, jei Sąjungos pramonės padėtis buvo žalinga dėl importo, tai greičiausiai buvo dėl importo iš kitų nei Indija šaltinių. |
| --- | --- |

(327)

Remiantis pirmiau pateikta informacija, galima daryti išvadą, kad, jei Sąjungos pramonės padėtis buvo žalinga dėl importo, tai greičiausiai buvo dėl importo iš kitų nei Indija šaltinių.

| (328) | Atskleidus faktus skundo pateikėjas pateikė pastabą, kad Komisija išsamiau nenagrinėjo Kinijos ir Vietnamo eksporto kainų. Reikia priminti, kad ir Kinijos, ir Vietnamo subsidijų atveju nustatytas de minimis lygis. Todėl Komisija savo priežastingumo analizėje, susijusioje su kitų veiksnių poveikiu, įvertino šių dviejų atitinkamų šalių eksporto kainas ir, iš tiesų, vykdydama tyrimą neatliko bendro visų trijų nagrinėjamųjų šalių importo vertinimo, nes buvo nustatyta, kad Kinijos ir Vietnamo atvejais nustatytos subsidijos buvo de minimis, kaip paaiškinta 275–277 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(328)

Atskleidus faktus skundo pateikėjas pateikė pastabą, kad Komisija išsamiau nenagrinėjo Kinijos ir Vietnamo eksporto kainų. Reikia priminti, kad ir Kinijos, ir Vietnamo subsidijų atveju nustatytas de minimis lygis. Todėl Komisija savo priežastingumo analizėje, susijusioje su kitų veiksnių poveikiu, įvertino šių dviejų atitinkamų šalių eksporto kainas ir, iš tiesų, vykdydama tyrimą neatliko bendro visų trijų nagrinėjamųjų šalių importo vertinimo, nes buvo nustatyta, kad Kinijos ir Vietnamo atvejais nustatytos subsidijos buvo de minimis, kaip paaiškinta 275–277 konstatuojamosiose dalyse.

| (329) | Skundo pateikėjas pateikė pastabų dėl vidutinių importo iš Korėjos kainų ir dėl (šiek tiek) padidėjusios importo apimties 2011–2012 m. Atsižvelgdama į tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai padidėjo ir Korėjos importo apimtis, ir rinkos dalis, taip pat į tai, kad jo vidutinės kainos yra mažesnės už vidutines Sąjungos pramonės pardavimo kainas, Komisija laikosi nuomonės, kad Korėjos importas yra svarbus kitas veiksnys atliekant priežastingumo analizę. |
| --- | --- |

(329)

Skundo pateikėjas pateikė pastabų dėl vidutinių importo iš Korėjos kainų ir dėl (šiek tiek) padidėjusios importo apimties 2011–2012 m. Atsižvelgdama į tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai padidėjo ir Korėjos importo apimtis, ir rinkos dalis, taip pat į tai, kad jo vidutinės kainos yra mažesnės už vidutines Sąjungos pramonės pardavimo kainas, Komisija laikosi nuomonės, kad Korėjos importas yra svarbus kitas veiksnys atliekant priežastingumo analizę.

| (330) | Skundo pateikėjas taip pat nurodė vidutines trijų šalių, kurios pirmiausia nagrinėtos atliekant šį tyrimą, taip pat Korėjos ir Tavaino eksporto kainas 2014 m. sausio–liepos mėn. Tačiau tai nėra nagrinėjamasis laikotarpis, kuris yra nuo 2010 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos. Todėl pateikta pastaba atmesta. |
| --- | --- |

(330)

Skundo pateikėjas taip pat nurodė vidutines trijų šalių, kurios pirmiausia nagrinėtos atliekant šį tyrimą, taip pat Korėjos ir Tavaino eksporto kainas 2014 m. sausio–liepos mėn. Tačiau tai nėra nagrinėjamasis laikotarpis, kuris yra nuo 2010 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos. Todėl pateikta pastaba atmesta.

5.2.2.   Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai

| (331) | Sąjungos pramonės eksporto apimties ir vidutinės vertės raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  13 lentelė


  Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimtis (t) | 31 158 | 32 204 | 41 279 | 36 149 |
| Indeksas | 100 | 103 | 132 | 116 |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 1 760 | 1 945 | 1 924 | 1 962 |
| Indeksas | 100 | 111 | 109 | 112 |
| Šaltinis:

  Apimtis: skundo pateikėjas (CIRFS).
  Vertė: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys. |

(331)

Sąjungos pramonės eksporto apimties ir vidutinės vertės raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

13 lentelė

Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Tiriamasis laikotarpis

Eksporto apimtis (t)

31 158

32 204

41 279

36 149

Indeksas

100

103

132

116

Vidutinė kaina (EUR/t)

1 760

1 945

1 924

1 962

Indeksas

100

111

109

112

Šaltinis:

Apimtis: skundo pateikėjas (CIRFS).

Vertė: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys.

| (332) | Sąjungos pramonė už ES ribų daugiausia parduoda specializuotus produktus – tuo galima paaiškinti didesnes vidutines pardavimo kainas tose rinkose. |
| --- | --- |

(332)

Sąjungos pramonė už ES ribų daugiausia parduoda specializuotus produktus – tuo galima paaiškinti didesnes vidutines pardavimo kainas tose rinkose.

| (333) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimtis padidėjo beveik 30 %, o didžiausia ji buvo 2012 m. 2011 m. išaugo vidutinės pardavimo kainos, kurios vėliau išliko stabilios iki tiriamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(333)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimtis padidėjo beveik 30 %, o didžiausia ji buvo 2012 m. 2011 m. išaugo vidutinės pardavimo kainos, kurios vėliau išliko stabilios iki tiriamojo laikotarpio.

| (334) | Nepaisant gerų atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatų, absoliuti eksporto apimtis buvo santykinai maža, palyginti su pardavimo Sąjungoje apimtimi. Todėl jų poveikis buvo nepakankamas, kad pagerėtų sudėtinga ir žalinga padėtis Sąjungos vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(334)

Nepaisant gerų atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatų, absoliuti eksporto apimtis buvo santykinai maža, palyginti su pardavimo Sąjungoje apimtimi. Todėl jų poveikis buvo nepakankamas, kad pagerėtų sudėtinga ir žalinga padėtis Sąjungos vidaus rinkoje.

5.2.3.   Suvartojimas

| (335) | Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų rinkos apimtis 2010 m. buvo 838 397 tonos, o tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 890 992 tonas. Tai reiškia, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu rinka išaugo 6 %. Kitaip tariant, nebuvo paklausos mažėjimo, kuris būtų galėjęs turėti poveikio žalingai Sąjungos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(335)

Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų rinkos apimtis 2010 m. buvo 838 397 tonos, o tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 890 992 tonas. Tai reiškia, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu rinka išaugo 6 %. Kitaip tariant, nebuvo paklausos mažėjimo, kuris būtų galėjęs turėti poveikio žalingai Sąjungos pramonės padėčiai.

5.2.4.   Ekonomikos krizė

| (336) | Naudotojų asociacija, vienos iš nagrinėjamųjų šalių prekybos rūmai ir viena valdžios institucija nurodė, kad žala atsirado dėl ekonomikos krizės. Šis argumentas nepagrįstas, nes Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų rinka padidėjo 6 %, be to, vidutinė pardavimo kaina Sąjungoje išaugo 16 %. |
| --- | --- |

(336)

Naudotojų asociacija, vienos iš nagrinėjamųjų šalių prekybos rūmai ir viena valdžios institucija nurodė, kad žala atsirado dėl ekonomikos krizės. Šis argumentas nepagrįstas, nes Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų rinka padidėjo 6 %, be to, vidutinė pardavimo kaina Sąjungoje išaugo 16 %.

| (337) | Prekybos rūmai taip pat pateikė pastabą, kad dėl ekonomikos krizės sumažėjo specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų paklausa, bet išaugo prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų paklausa. Reikia priminti, kad ir specializuoti, ir prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai turi tokias pačias fizines ir chemines savybes, o jų galutinio naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda. Pripažįstama, kad ne visų rūšių produktai gali būti pakeičiami, tačiau per ankstesnius ir šį tyrimą nustatyta, kad skirtingų rūšių produktai gali būti bent iš dalies pakeičiami ir jų naudojimo paskirtis gali iš dalies sutapti. Todėl šis teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(337)

Prekybos rūmai taip pat pateikė pastabą, kad dėl ekonomikos krizės sumažėjo specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų paklausa, bet išaugo prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų paklausa. Reikia priminti, kad ir specializuoti, ir prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai turi tokias pačias fizines ir chemines savybes, o jų galutinio naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda. Pripažįstama, kad ne visų rūšių produktai gali būti pakeičiami, tačiau per ankstesnius ir šį tyrimą nustatyta, kad skirtingų rūšių produktai gali būti bent iš dalies pakeičiami ir jų naudojimo paskirtis gali iš dalies sutapti. Todėl šis teiginys atmetamas.

5.2.5.   Didelis pajėgumų naudojimas

| (338) | Viena valdžios institucija nurodė, kad žala, t. y. rinkos dalies praradimas, negalėjo atsirasti dėl subsidijuoto importo, atsižvelgiant į didelį Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientą. Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu iš tiesų išaugo, tačiau jis niekada nebuvo pasiekęs turimų pajėgumų ribų. Didžiausias pasiektas pajėgumų naudojimo koeficientas (tai buvo tiriamuoju laikotarpiu) buvo 85,9 %. Taigi dar buvo buvo galima labai padidinti gamybą. Vis dėlto, kadangi Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje apimtis nedidėjo taip, kaip suvartojimas, vis tiek laikoma, kad rinkos dalies praradimas yra vienas iš žalingos Sąjungos pramonės padėties rodiklių. |
| --- | --- |

(338)

Viena valdžios institucija nurodė, kad žala, t. y. rinkos dalies praradimas, negalėjo atsirasti dėl subsidijuoto importo, atsižvelgiant į didelį Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientą. Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu iš tiesų išaugo, tačiau jis niekada nebuvo pasiekęs turimų pajėgumų ribų. Didžiausias pasiektas pajėgumų naudojimo koeficientas (tai buvo tiriamuoju laikotarpiu) buvo 85,9 %. Taigi dar buvo buvo galima labai padidinti gamybą. Vis dėlto, kadangi Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje apimtis nedidėjo taip, kaip suvartojimas, vis tiek laikoma, kad rinkos dalies praradimas yra vienas iš žalingos Sąjungos pramonės padėties rodiklių.

5.3.   IŠVADA DĖL PRIEŽASTINIO RYŠIO

| (339) | Remdamasi pirmiau išdėstytais faktais, Komisija laikosi nuomonės, kad negalima nustatyti žalingos Sąjungos pramonės padėties ir subsidijuoto importo iš Indijos priežastinio ryšio. Ši išvada pirmiausia grindžiama palyginti maža ir tik vos didėjančia importo iš Indijos rinkos dalimi (nuo 6,1 iki 6,8 %), palyginti su daug didesne, tačiau stipriai mažėjančia Sąjungos pramonės rinkos dalimi (nuo 45,3 iki 40,2 %). Antra, importo iš kai kurių kitų šalių (Korėjos, Taivano, Kinijos) apimtis buvo didesnė ir (arba) labai didėjo, todėl, jei Sąjungos pramonei žala padaryta dėl importo, tai ji turėtų būti siejama su importu iš minėtų šalių, o ne su importu iš Indijos (žr. 325–327 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(339)

Remdamasi pirmiau išdėstytais faktais, Komisija laikosi nuomonės, kad negalima nustatyti žalingos Sąjungos pramonės padėties ir subsidijuoto importo iš Indijos priežastinio ryšio. Ši išvada pirmiausia grindžiama palyginti maža ir tik vos didėjančia importo iš Indijos rinkos dalimi (nuo 6,1 iki 6,8 %), palyginti su daug didesne, tačiau stipriai mažėjančia Sąjungos pramonės rinkos dalimi (nuo 45,3 iki 40,2 %). Antra, importo iš kai kurių kitų šalių (Korėjos, Taivano, Kinijos) apimtis buvo didesnė ir (arba) labai didėjo, todėl, jei Sąjungos pramonei žala padaryta dėl importo, tai ji turėtų būti siejama su importu iš minėtų šalių, o ne su importu iš Indijos (žr. 325–327 konstatuojamąsias dalis).

| (340) | Todėl nebuvo galima nustatyti subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 ir 6 dalyse. |
| --- | --- |

(340)

Todėl nebuvo galima nustatyti subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 ir 6 dalyse.

6.   IŠVADA

| (341) | Todėl tyrimas turėtų būti baigtas, nes Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo atveju nustatyta, kad subsidijos buvo de minimis, o Indijos kilmės importo atveju nenustatyta žalos ir subsidijų priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(341)

Todėl tyrimas turėtų būti baigtas, nes Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo atveju nustatyta, kad subsidijos buvo de minimis, o Indijos kilmės importo atveju nenustatyta žalos ir subsidijų priežastinio ryšio.

| (342) | Pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė, |
| --- | --- |

(342)

Pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Antisubsidijų tyrimas, susijęs su importuojamais Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo poliesterių sintetiniais kuokšteliniais pluoštais, nekarštais, nešukuotais ir kitu būdu neparuoštais verpimui, kurių KN kodas šiuo metu yra 5503 20 00, baigiamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

1

(2)  Pranešimas apie antisubsidijų tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų inicijavimą (OL C 372, 2013 12 19, p. 31).

2

(3)  Dėl 14 straipsnio 5 dalies taikymo – šalis laikoma besivystančia, jeigu ji įtraukta į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008, II priedo sąrašą (OL L 303, 2012 10 31, p. 1).

3

(4)  Žr. 3 išnašą.

4

(5)  Žemės ūkio ir kaimo plėtros bankas, Vietnamo užsienio komercinis bankas, Pramonės ir prekybos bankas, Vietnamo investicinis ir plėtros bankas ir Mekongo būsto bankas.

5

(6)  Potvarkio Nr. 69/2007/ND-CP 4 straipsnis.

6

(7)  2009 m. balandžio 4 d. Ministro pirmininko sprendimo Nr. 443/QD-TTf 2 ir 3 straipsniai ir 4 straipsnio a punktas.

7

(8)  Pvz., aplinkraštis Nr. 102013/TT-NHNN, 1.2 straipsnio b, c ir d punktai.

8

---