# Uradni list L 344/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 344 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5028. december 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 344

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5028. december 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1577/2007 z dne 27. decembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot v letu 2008 za proizvode mlade govedine s poreklom iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije, Kosova in Črne gore | 1 |
| | | ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET |
| | * | Sklep (ES) št 1578/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o statističnem programu Skupnosti 2008–2012 (
  1
  ) | 15 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (ES) št. 1577/2007 z dne 27. decembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot v letu 2008 za proizvode mlade govedine s poreklom iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije, Kosova in Črne gore

1

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

*

Sklep (ES) št 1578/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o statističnem programu Skupnosti 2008–2012 (
  1
  )

1

15

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/872/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 18. decembra 2007 o nadaljevanju skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranja razmnoževalnega in sadilnega materiala Malus Mill. v skladu z Direktivo Sveta 92/34/EGS, ki so se začeli leta 2004, v letu 2008 | 44 |
| | | 2007/873/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 18. decembra 2007 o odobritvi nacionalnega programa za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus, ki ga je predložila Bolgarija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6353) | 45 |
| | | 2007/874/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 18. decembra 2007 o odobritvi nacionalnega programa za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus, ki ga je predložila Romunija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6354) | 46 |
| | | 2007/875/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 18. decembra 2007 o spremembi Odločbe št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Odločbe št. 2000/96/ES glede nalezljivih boleznih, navedenih v teh odločbah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6355)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2007/876/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. decembra 2007 o spremembi Odločbe 2007/25/ES glede podaljšanja njenega obdobja uporabe
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6395)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2007/877/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. decembra 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2007 za kritje izdatkov, ki so nastali v Belgiji, Finski, Franciji, Nemčiji in na Nizozemskem, za boj proti organizmom, škodljivim za rastline ali rastlinske proizvode
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6405) | 51 |
| | | 2007/878/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. decembra 2007 o spremembi Odločbe 2006/415/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Nemčiji, na Poljskem in v Združenem kraljestvu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6802)

   (
  1
  ) | 54 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | Komisija |
| | | 2007/879/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 17. decembra 2007 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5406)

   (
  1
  ) | 65 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/872/ES

*

Sklep Komisije z dne 18. decembra 2007 o nadaljevanju skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranja razmnoževalnega in sadilnega materiala Malus Mill. v skladu z Direktivo Sveta 92/34/EGS, ki so se začeli leta 2004, v letu 2008

Malus

44

2007/873/ES

*

Odločba Komisije z dne 18. decembra 2007 o odobritvi nacionalnega programa za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus, ki ga je predložila Bolgarija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6353)

Gallus gallus

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6353)

45

2007/874/ES

*

Odločba Komisije z dne 18. decembra 2007 o odobritvi nacionalnega programa za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus, ki ga je predložila Romunija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6354)

Gallus gallus

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6354)

46

2007/875/ES

*

Odločba Komisije z dne 18. decembra 2007 o spremembi Odločbe št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Odločbe št. 2000/96/ES glede nalezljivih boleznih, navedenih v teh odločbah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6355)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6355)

1

48

2007/876/ES

*

Odločba Komisije z dne 19. decembra 2007 o spremembi Odločbe 2007/25/ES glede podaljšanja njenega obdobja uporabe
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6395)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6395)

1

50

2007/877/ES

*

Odločba Komisije z dne 19. decembra 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2007 za kritje izdatkov, ki so nastali v Belgiji, Finski, Franciji, Nemčiji in na Nizozemskem, za boj proti organizmom, škodljivim za rastline ali rastlinske proizvode
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6405)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6405)

51

2007/878/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. decembra 2007 o spremembi Odločbe 2006/415/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Nemčiji, na Poljskem in v Združenem kraljestvu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6802)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6802)

1

54

PRIPOROČILA

Komisija

2007/879/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 17. decembra 2007 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5406)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5406)

1

65

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 754/2007 z dne 28. junija 2007 o spremembah uredb (ES) št. 1941/2006, (ES) št. 2015/2006 in (ES) št. 41/2007 glede ribolovnih možnosti in z njimi povezanih pogojev za nekatere staleže rib (UL L 172, 30.6.2007) | 70 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 754/2007 z dne 28. junija 2007 o spremembah uredb (ES) št. 1941/2006, (ES) št. 2015/2006 in (ES) št. 41/2007 glede ribolovnih možnosti in z njimi povezanih pogojev za nekatere staleže rib (UL L 172, 30.6.2007)

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1577/2007

z dne 27. decembra 2007

o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot v letu 2008 za proizvode mlade govedine s poreklom iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije, Kosova in Črne gore

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 32(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2000 z dne 18. septembra 2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo v ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, o spremembi Uredbe (ES) št. 2820/98 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1763/1999 in (ES) št. 6/2000 (2), predvideva letno preferencialno tarifno kvoto 1 500 ton proizvodov mlade govedine s poreklom iz Bosne in Hercegovine ter 9 975 ton proizvodov mlade govedine s poreklom iz Črne gore ter carinskih območij Srbije in Kosova. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2000 z dne 18. septembra 2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo v ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, o spremembi Uredbe (ES) št. 2820/98 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1763/1999 in (ES) št. 6/2000 (2), predvideva letno preferencialno tarifno kvoto 1 500 ton proizvodov mlade govedine s poreklom iz Bosne in Hercegovine ter 9 975 ton proizvodov mlade govedine s poreklom iz Črne gore ter carinskih območij Srbije in Kosova.

| (2) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2005/40/ES, Euratom (3), Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2004/239/ES, Euratom (4), ter Začasni sporazum s Črno goro, odobren s SklepomSveta 2007/855/ES z dne 15. decembra 2007 o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani (5), določajo letno preferencialno tarifno kvoto 9 400, 1 650 in 800 ton proizvodov mlade govedine. |
| --- | --- |

(2)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2005/40/ES, Euratom (3), Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2004/239/ES, Euratom (4), ter Začasni sporazum s Črno goro, odobren s SklepomSveta 2007/855/ES z dne 15. decembra 2007 o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani (5), določajo letno preferencialno tarifno kvoto 9 400, 1 650 in 800 ton proizvodov mlade govedine.

| (3) | Člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2248/2001 z dne 19. novembra 2001 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško (6) in člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 153/2002 z dne 21. januarja 2002 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (7) predvidevata določitev podrobnih pravil za izvedbo koncesij za mlado govedino. |
| --- | --- |

(3)

Člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2248/2001 z dne 19. novembra 2001 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško (6) in člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 153/2002 z dne 21. januarja 2002 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (7) predvidevata določitev podrobnih pravil za izvedbo koncesij za mlado govedino.

| (4) | Zaradi nadzora je treba po Uredbi (ES) št. 2007/2000 za uvoz mlade govedine po kvotah za Bosno in Hercegovino ter Srbijo in Kosovo predložiti potrdilo o pristnosti, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge II k navedeni uredbi. Zaradi usklajevanja je treba pri kvotah za mlado govedino s poreklom iz Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Črne gore predložiti tudi potrdilo o pristnosti, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge III k začasnima sporazumoma s Hrvaško in z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo oziroma iz Priloge II k Začasnemu sporazumu s Črno goro. Določiti je treba tudi vzorec potrdil o pristnosti in podrobna pravila za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi nadzora je treba po Uredbi (ES) št. 2007/2000 za uvoz mlade govedine po kvotah za Bosno in Hercegovino ter Srbijo in Kosovo predložiti potrdilo o pristnosti, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge II k navedeni uredbi. Zaradi usklajevanja je treba pri kvotah za mlado govedino s poreklom iz Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Črne gore predložiti tudi potrdilo o pristnosti, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge III k začasnima sporazumoma s Hrvaško in z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo oziroma iz Priloge II k Začasnemu sporazumu s Črno goro. Določiti je treba tudi vzorec potrdil o pristnosti in podrobna pravila za njihovo uporabo.

| (5) | Kosovo, kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999, je pod mednarodno civilno upravo Misije Združenih narodov na Kosovu (UNMIK). Torej je potrebno tudi posebno potrdilo o pristnosti blaga s poreklom iz carinskega območja Kosova. |
| --- | --- |

(5)

Kosovo, kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999, je pod mednarodno civilno upravo Misije Združenih narodov na Kosovu (UNMIK). Torej je potrebno tudi posebno potrdilo o pristnosti blaga s poreklom iz carinskega območja Kosova.

| (6) | Zadevne kvote je treba upravljati z uporabo uvoznih dovoljenj. V ta namen je treba v skladu s to uredbo uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (8) in Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (9). |
| --- | --- |

(6)

Zadevne kvote je treba upravljati z uporabo uvoznih dovoljenj. V ta namen je treba v skladu s to uredbo uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (8) in Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (9).

| (7) | Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (10), podrobno določa zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj, status vlagateljev, vprašanje uvoznih dovoljenj in obveščanje Komisije s strani držav članic. Navedena uredba omejuje obdobje veljavnosti dovoljenj na zadnji dan obdobja uvozne tarifne kvote. Določbe Uredbe (ES) št. 1301/2006 je treba uporabljati za izdajo uvoznih dovoljenj v skladu s to uredbo brez poseganja v dodatne pogoje in odstopanja iz te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (10), podrobno določa zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj, status vlagateljev, vprašanje uvoznih dovoljenj in obveščanje Komisije s strani držav članic. Navedena uredba omejuje obdobje veljavnosti dovoljenj na zadnji dan obdobja uvozne tarifne kvote. Določbe Uredbe (ES) št. 1301/2006 je treba uporabljati za izdajo uvoznih dovoljenj v skladu s to uredbo brez poseganja v dodatne pogoje in odstopanja iz te uredbe.

| (8) | Da bi zagotovili pravilno upravljanje uvoza zadevnih proizvodov, se uvozna dovoljenja izdajajo pod pogojem obveznega preverjanja, zlasti vpisov na potrdilih o pristnosti. |
| --- | --- |

(8)

Da bi zagotovili pravilno upravljanje uvoza zadevnih proizvodov, se uvozna dovoljenja izdajajo pod pogojem obveznega preverjanja, zlasti vpisov na potrdilih o pristnosti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za goveje in telečje meso – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za goveje in telečje meso –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   S tem se za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2008 odprejo naslednje tarifne kvote:

| (a) | 9 400 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Hrvaške; |
| --- | --- |

(a)

9 400 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Hrvaške;

| (b) | 1 500 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

(b)

1 500 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Bosne in Hercegovine;

| (c) | 1 650 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije; |
| --- | --- |

(c)

1 650 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije;

| (d) | 9 175 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz carinskih območij Srbije in Kosova; |
| --- | --- |

(d)

9 175 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz carinskih območij Srbije in Kosova;

| (e) | 800 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Črne gore. |
| --- | --- |

(e)

800 ton mlade govedine, izražene v masi klavnih trupov, s poreklom iz Črne gore.

Kvote iz prvega pododstavka imajo zaporedne številke 09.4503, 09.4504, 09.4505, 09.4198 in 09.4199.

Za dodeljevanje teh kvot se 100 kilogramov žive mase šteje enakovredno 50 kilogramom mase klavnih trupov.

2.   Carina, ki se uporablja po kvotah iz odstavka 1, je 20 % carine ad valorem in 20 % posebne carine, kakor je določena v skupni carinski tarifi.

3.   Uvoz po kvotah iz odstavka 1 je rezerviran za nekatere žive živali in nekatere vrste mesa, ki sodijo pod oznake KN iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 2007/2000, iz Priloge III k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu s Hrvaško, iz Priloge III k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in iz Priloge II k Začasnemu sporazumu s Črno goro:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 in ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 in ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 in ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 in ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

Člen 2

Uporabljajo se Uredba (ES) št. 1445/95, Uredba (ES) št. 1291/2000 in poglavje III Uredbe (ES) št. 1301/2006, razen če je v tej uredbi določeno drugače.

Člen 3

1.   V razdelku 8 zahtevka za dovoljenje in dovoljenja je navedena država porekla ali carinsko območje, navedba „da“ pa se označi s križcem. Za dovoljenja velja obveznost, da se uvaža iz navedene države ali carinskega območja.

V polju 20 v zahtevkih za dovoljenje in dovoljenjih se vpiše ena od navedb iz Priloge I.

2.   Izvirnik potrdila o pristnosti, sestavljenega v skladu s členom 4, in njegovo kopijo je treba predložiti pristojnemu organu skupaj z zahtevkom za prvo uvozno dovoljenje, povezano s potrdilom o pristnosti.

Potrdila o pristnosti se smejo uporabiti za izdajo več kakor enega izvoznega dovoljenja za količine, ki ne presegajo količin, navedenih v potrdilu. Kadar se na podlagi enega potrdila izda več kakor eno dovoljenje, pristojni organ:

| (a) | v potrdilo o pristnosti vnese dodeljeno količino; |
| --- | --- |

(a)

v potrdilo o pristnosti vnese dodeljeno količino;

| (b) | zagotovi, da se vsa uvozna dovoljenja v zvezi z zadevnim potrdilom izdajo na isti dan. |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da se vsa uvozna dovoljenja v zvezi z zadevnim potrdilom izdajo na isti dan.

3.   Pristojni organi lahko izdajo uvozna dovoljenja šele potem, ko so se prepričali, da podatki na potrdilih o pristnosti ustrezajo podatkom, ki jih vsak teden dobijo od Komisije o zadevnem uvozu. Takoj nato izdajo dovoljenja.

Člen 4

1.   Vse zahtevke za uvozna dovoljenja po kvotah iz člena 1 spremljajo potrdila o pristnosti, ki so jih izdali organi države izvoznice ali carinskega območja, navedeni v Prilogi II, ki potrjujejo, da gre za blago s poreklom iz te države ali carinskega območja in da ustreza dani opredelitvi, glede na primer, iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 2007/2000, Priloge III k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu s Hrvaško, Priloge III k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ali Priloge II k Začasnemu sporazumu s Črno goro.

2.   Potrdila o pristnosti se sestavijo v izvirniku in dveh kopijah ter natisnejo in izpolnijo v enem od uradnih jezikov Skupnosti v skladu z ustreznim vzorcem iz prilog III do VIII za zadevne države izvoznice ali carinska območja. Natisnjeni in izpolnjeni so lahko v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države izvoznice ali carinskega območja.

Pristojni organi države članice, v kateri se vloži zahtevek za uvozno dovoljenje, lahko zahtevajo, da se priskrbi prevod potrdila.

3.   Izvirnik in kopije potrdila o pristnosti so lahko izpolnjeni strojno ali ročno. V slednjem primeru jih je treba izpolniti s črnim črnilom in velikimi tiskanimi črkami.

Mere obrazca potrdila so 210 × 297 mm. Teža papirja ne sme biti nižja od 40 g/m2. Izvirnik je bele, prva kopija rožnate, druga pa rumene barve.

4.   Vsako potrdilo ima svojo individualno serijsko številko, ki ji sledi ime države izdajateljice ali carinskega območja.

Kopije morajo imeti isto serijsko številko in isto ime kakor izvirnik.

5.   Potrdila so veljavna le, če jih ustrezno potrdi organ izdaje s seznama v Prilogi II.

6.   Potrdila se štejejo za pravilno potrjena, če navajajo datum in kraj izdaje ter imajo žig organa izdaje in podpis osebe ali oseb, pooblaščenih za podpis.

Člen 5

1.   Organi izdaje iz Priloge II:

| (a) | so priznani kot taki s strani zadevne države izvoznice ali carinskega območja; |
| --- | --- |

(a)

so priznani kot taki s strani zadevne države izvoznice ali carinskega območja;

| (b) | se obvežejo, da bodo preverjali podatke, vpisane na potrdilih; |
| --- | --- |

(b)

se obvežejo, da bodo preverjali podatke, vpisane na potrdilih;

| (c) | se obvežejo, da najmanj enkrat na teden Komisiji pošiljajo kakršne koli podatke, ki omogočajo preverjanje vpisov v potrdila o pristnosti, zlasti v zvezi s številko potrdila, izvoznikom, prejemnikom, namembno državo, proizvodom (žive živali/meso), neto maso in datumom podpisa. |
| --- | --- |

(c)

se obvežejo, da najmanj enkrat na teden Komisiji pošiljajo kakršne koli podatke, ki omogočajo preverjanje vpisov v potrdila o pristnosti, zlasti v zvezi s številko potrdila, izvoznikom, prejemnikom, namembno državo, proizvodom (žive živali/meso), neto maso in datumom podpisa.

2.   Komisija ponovno pregleda seznam v Prilogi II, če zahteve iz odstavka 1(a) niso več izpolnjene, če organ izdaje ne izpolni ene ali več obveznosti, ki jih je dolžan izpolnjevati, ali če se določi nov organ izdaje.

Člen 6

Potrdila o pristnosti in uvozna dovoljenja veljajo tri mesece od datuma njihove izdaje.

Člen 7

Zadevna država izvoznica ali zadevno carinsko območje pošljeta Komisiji vzorčne odtise žigov, ki jih uporabljajo organi izdaje, ter imena in podpise oseb, pooblaščenih za podpisovanje potrdil o pristnosti. Komisija sporoči navedene podatke pristojnim organom držav članic.

Člen 8

1.   Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 države članice Komisijo obvestijo:

| (a) | najpozneje do 28. februarja 2009 o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, za katere so bila izdana uvozna dovoljenja v prejšnjem obdobju uvozne tarifne kvote; |
| --- | --- |

(a)

najpozneje do 28. februarja 2009 o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, za katere so bila izdana uvozna dovoljenja v prejšnjem obdobju uvozne tarifne kvote;

| (b) | najpozneje do 30. aprila 2009 o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, ki so zajete v neuporabljenih ali delno uporabljenih uvoznih dovoljenjih in ustrezajo razliki med količinami, označenimi na hrbtni strani uvoznih dovoljenj, in količinami, za katere so bila dovoljenja izdana. |
| --- | --- |

(b)

najpozneje do 30. aprila 2009 o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, ki so zajete v neuporabljenih ali delno uporabljenih uvoznih dovoljenjih in ustrezajo razliki med količinami, označenimi na hrbtni strani uvoznih dovoljenj, in količinami, za katere so bila dovoljenja izdana.

2.   Najpozneje do 30. aprila 2009 države članice Komisijo obvestijo o količinah proizvodov, ki so bile dejansko sproščene v prosti promet v prejšnjem obdobju uvozne tarifne kvote.

3.   Obvestila iz odstavkov 1 in 2 tega člena se sestavijo v skladu s prilogami IX, X in XI te uredbe, uporabijo pa se kategorije proizvodov iz Priloge II(A) k Uredbi (ES) št. 1445/95.

Člen 9

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. decembra 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 240, 23.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1946/2005 (UL L 312, 29.11.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 26, 28.1.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 84, 20.3.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 345, 28.12.2007, str. 1.

5

(6)  UL L 304, 21.11.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2/2003 (UL L 1, 4.1.2003, str. 26).

6

(7)  UL L 25, 29.1.2002, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3/2003 (UL L 1, 4.1.2003, str. 30).

7

(8)  UL L 143, 27.6.1995, str. 35. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 586/2007 (UL L 139, 31.5.2007, str. 5).

8

(9)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1423/2007 (UL L 317, 5.12.2007, str. 36).

9

(10)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

10

---

PRILOGA I

Navedbe iz člena 3(1)

| — | : | v bolgarščini | : | „Baby beef“ (Регламент (ЕО) No 1577/2007) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španščini | : | „Baby beef“ (Reglamento (CE) no 1577/2007) |
| — | : | v češčini | : | „Baby beef“ (Nařízení (ES) č. 1577/2007) |
| — | : | v danščini | : | „Baby beef“ (Forordning (EF) nr. 1577/2007) |
| — | : | v nemščini | : | „Baby beef“ (Verordnung (EG) Nr. 1577/2007) |
| — | : | v estonščini | : | „Baby beef“ (Määrus (EÜ) nr 1577/2007) |
| — | : | v grščini | : | „Baby beef“ (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ 1577/2007) |
| — | : | v angleščini | : | „Baby beef“ (Regulation (EC) No 1577/2007) |
| — | : | v francoščini | : | „Baby beef“ (Règlement (CE) no 1577/2007) |
| — | : | v italijanščini | : | „Baby beef“ (Regolamento (CE) n. 1577/2007) |
| — | : | v latvijščini | : | „Baby beef“ (Regula (EK) Nr. 1577/2007) |
| — | : | v litovščini | : | „Baby beef“ (Reglamentas (EB) Nr. 1577/2007) |
| — | : | v madžarščini | : | „Baby beef“ (1577/2007/EK rendelet) |
| — | : | v malteščini | : | „Baby beef“ (Regolament (KE) Nru 1577/2007) |
| — | : | v nizozemščini | : | „Baby beef“ (Verordening (EG) nr 1577/2007) |
| — | : | v poljščini | : | „Baby beef“ (Rozporządzenie (WE) nr 1577/2007) |
| — | : | v portugalščini | : | „Baby beef“ (Regulamento (CE) n.o 1577/2007) |
| — | : | v romunščini | : | „Baby beef“ (Regulamentul (CE) nr. 1577/2007) |
| — | : | v slovaščini | : | „Baby beef“ (Nariadenie (ES) č. 1577/2007) |
| — | : | v slovenščini | : | „Baby beef“ (Uredba (ES) št. 1577/2007) |
| — | : | v finščini | : | „Baby beef“ (Asetus (EY) N:o 1577/2007) |
| — | : | v švedščini | : | „Baby beef“ (Förordning (EG) nr 1577/2007) |

—

:

v bolgarščini

:

„Baby beef“ (Регламент (ЕО) No 1577/2007)

—

:

v španščini

:

„Baby beef“ (Reglamento (CE) no 1577/2007)

—

:

v češčini

:

„Baby beef“ (Nařízení (ES) č. 1577/2007)

—

:

v danščini

:

„Baby beef“ (Forordning (EF) nr. 1577/2007)

—

:

v nemščini

:

„Baby beef“ (Verordnung (EG) Nr. 1577/2007)

—

:

v estonščini

:

„Baby beef“ (Määrus (EÜ) nr 1577/2007)

—

:

v grščini

:

„Baby beef“ (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ 1577/2007)

—

:

v angleščini

:

„Baby beef“ (Regulation (EC) No 1577/2007)

—

:

v francoščini

:

„Baby beef“ (Règlement (CE) no 1577/2007)

—

:

v italijanščini

:

„Baby beef“ (Regolamento (CE) n. 1577/2007)

—

:

v latvijščini

:

„Baby beef“ (Regula (EK) Nr. 1577/2007)

—

:

v litovščini

:

„Baby beef“ (Reglamentas (EB) Nr. 1577/2007)

—

:

v madžarščini

:

„Baby beef“ (1577/2007/EK rendelet)

—

:

v malteščini

:

„Baby beef“ (Regolament (KE) Nru 1577/2007)

—

:

v nizozemščini

:

„Baby beef“ (Verordening (EG) nr 1577/2007)

—

:

v poljščini

:

„Baby beef“ (Rozporządzenie (WE) nr 1577/2007)

—

:

v portugalščini

:

„Baby beef“ (Regulamento (CE) n.o 1577/2007)

—

:

v romunščini

:

„Baby beef“ (Regulamentul (CE) nr. 1577/2007)

—

:

v slovaščini

:

„Baby beef“ (Nariadenie (ES) č. 1577/2007)

—

:

v slovenščini

:

„Baby beef“ (Uredba (ES) št. 1577/2007)

—

:

v finščini

:

„Baby beef“ (Asetus (EY) N:o 1577/2007)

—

:

v švedščini

:

„Baby beef“ (Förordning (EG) nr 1577/2007)

---

PRILOGA II

Organi izdaje:

| — | Republika Hrvaška: Croatian Livestock Center, Zagreb, Croatia |
| --- | --- |

—

Republika Hrvaška: Croatian Livestock Center, Zagreb, Croatia

| — | Bosna in Hercegovina: |
| --- | --- |

—

Bosna in Hercegovina:

| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija: Univerzitet Sv. Kiril i Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, „Lazar Pop-Trajkov 5-7“, 1000 Skopje |
| --- | --- |

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija: Univerzitet Sv. Kiril i Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, „Lazar Pop-Trajkov 5-7“, 1000 Skopje

| — | Črna gora: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br. 9, 81000 Podgorica, Montenegro |
| --- | --- |

—

Črna gora: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br. 9, 81000 Podgorica, Montenegro

| — | Carinsko območje Srbije (1): „YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia“ |
| --- | --- |

—

Carinsko območje Srbije (1): „YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrade, Yugoslavia“

| — | Carinsko območje Kosova: |
| --- | --- |

—

Carinsko območje Kosova:

---

(1)  Ne vključuje Kosova, kot je opredeljeno v Resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

---

PRILOGA III

Image

---

PRILOGA IV

Image

---

PRILOGA V

Image

---

PRILOGA VI

Image

---

PRILOGA VII

Image

---

PRILOGA VIII

Image

---

PRILOGA IX

Obvestilo o uvoznih dovoljenjih (izdanih) – Uredba (ES) št. 1577/2007

Država članica: ...

Uporaba člena 8 Uredbe (ES) št. 1577/2007

Količine proizvodov, za katere so bila izdana izvozna dovoljenja

Od: ... do: ...

| Zaporedna št. | Kategorija ali kategorije proizvodov (1) | Količina
  (v kilogramih mase proizvoda ali glavah) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Zaporedna št.

Kategorija ali kategorije proizvodov (1)

Količina

(v kilogramih mase proizvoda ali glavah)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Kategorija ali kategorije proizvodov iz Priloge II(A) k Uredbi (ES) št. 1445/95

---

PRILOGA X

Obvestilo o uvoznih dovoljenjih (neuporabljene količine) – Uredba (ES) št. 1577/2007

Država članica: ...

Uporaba člena 8 Uredbe (ES) št. 1577/2007

Količine proizvodov, za katere niso bila uporabljena izvozna dovoljenja

Od: ... do: ...

| Zaporedna št. | Kategorija ali kategorije proizvodov (1) | Neuporabljene količine
  (v kilogramih mase proizvoda ali glavah) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Zaporedna št.

Kategorija ali kategorije proizvodov (1)

Neuporabljene količine

(v kilogramih mase proizvoda ali glavah)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Kategorija ali kategorije proizvodov iz Priloge II(A) k Uredbi (ES) št. 1445/95.

---

PRILOGA XI

Obvestilo o količinah proizvodov, sproščenih v prosti promet – Uredba (ES) št. 1577/2007

Država članica: ...

Uporaba člena 8 Uredbe (ES) št. 1577/2007

Količine proizvodov, sproščenih v prosti promet:

Od: ... do: ... (obdobje uvozne tarifne kvote).

| Zaporedna št. | Kategorija ali kategorije proizvodov (1) | Količine proizvodov, sproščenih v prosti promet:
  (v kilogramih mase proizvoda ali glavah) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Zaporedna št.

Kategorija ali kategorije proizvodov (1)

Količine proizvodov, sproščenih v prosti promet:

(v kilogramih mase proizvoda ali glavah)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  Kategorija ali kategorije proizvodov iz Priloge II(A) k Uredbi (ES) št. 1445/95.

---

ODLOČBE/SKLEPI, KI JIH SKUPAJ SPREJMETA EVROPSKI PARLAMENT IN SVET

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/15

---

SKLEP (ES) št 1578/2007 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2007

o statističnem programu Skupnosti 2008–2012

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (3) bi bilo treba vzpostaviti večletni statistični program Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (3) bi bilo treba vzpostaviti večletni statistični program Skupnosti.

| (2) | V skladu z omenjeno uredbo bi morala imeti Skupnost pri oblikovanju, uporabljanju, spremljanju in ocenjevanju svojih politik pravočasen dostop do statističnih informacij, ki so glede na ustavne pogoje držav članic primerljive med državami članicami in njihovimi teritorialnimi enotami ter so posodobljene, zanesljive, ustrezne in čim bolj učinkovito pripravljene. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z omenjeno uredbo bi morala imeti Skupnost pri oblikovanju, uporabljanju, spremljanju in ocenjevanju svojih politik pravočasen dostop do statističnih informacij, ki so glede na ustavne pogoje držav članic primerljive med državami članicami in njihovimi teritorialnimi enotami ter so posodobljene, zanesljive, ustrezne in čim bolj učinkovito pripravljene.

| (3) | Za zagotovitev skladnosti in primerljivosti statističnih informacij v Skupnosti je treba sprejeti petletni statistični program Skupnosti, v katerem so opredeljene usmeritve, glavna področja in cilji ukrepov, predvidenih v zvezi s prednostnimi nalogami za politiko. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev skladnosti in primerljivosti statističnih informacij v Skupnosti je treba sprejeti petletni statistični program Skupnosti, v katerem so opredeljene usmeritve, glavna področja in cilji ukrepov, predvidenih v zvezi s prednostnimi nalogami za politiko.

| (4) | Zaradi posebne metode priprave statistik Skupnosti je znotraj razvijajočega se statističnega sistema Skupnosti še zlasti potrebno tesno sodelovanje v okviru Odbora za statistični program, ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom z dne 19. junija 1989 (4) v zvezi s prilagoditvijo sistema, pri čemer je pomembno zlasti uvajanje pravnih instrumentov, ki so potrebni za vzpostavitev navedenih statistik Skupnosti. Upoštevati je treba obremenitev anketirancev, ki so lahko podjetja, centralne, regionalne ali lokalne upravne enote, gospodinjstva ali posamezniki. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi posebne metode priprave statistik Skupnosti je znotraj razvijajočega se statističnega sistema Skupnosti še zlasti potrebno tesno sodelovanje v okviru Odbora za statistični program, ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom z dne 19. junija 1989 (4) v zvezi s prilagoditvijo sistema, pri čemer je pomembno zlasti uvajanje pravnih instrumentov, ki so potrebni za vzpostavitev navedenih statistik Skupnosti. Upoštevati je treba obremenitev anketirancev, ki so lahko podjetja, centralne, regionalne ali lokalne upravne enote, gospodinjstva ali posamezniki.

| (5) | Priprava statistik Skupnosti v pravnem okviru petletnega programa poteka s tesnim in usklajenim sodelovanjem med Eurostatom in nacionalnimi organi. Eurostat bi moral zato poskrbeti za različne oblike usklajevanja med nacionalnimi organi v omrežju, ki predstavlja evropski statistični sistem (ESS), in tako zagotoviti pravočasno zagotavljanje statističnih podatkov, katerih kakovost omogoča potrebno primerljivost med državami članicami in ki so v podporo politikam Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

Priprava statistik Skupnosti v pravnem okviru petletnega programa poteka s tesnim in usklajenim sodelovanjem med Eurostatom in nacionalnimi organi. Eurostat bi moral zato poskrbeti za različne oblike usklajevanja med nacionalnimi organi v omrežju, ki predstavlja evropski statistični sistem (ESS), in tako zagotoviti pravočasno zagotavljanje statističnih podatkov, katerih kakovost omogoča potrebno primerljivost med državami članicami in ki so v podporo politikam Evropske unije.

| (6) | Pri pripravi in razširjanju statistik Skupnosti v okviru tega sklepa morajo nacionalni statistični organi in statistični organi Skupnosti spoštovati načela Evropskega statističnega kodeksa ravnanja, priloženega Priporočilu Komisije o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti. V tem procesu bi si bilo treba prizadevati, da se spodbudi konvergenca zbranih statističnih informacij in možnost njihove znanstvene obdelave. |
| --- | --- |

(6)

Pri pripravi in razširjanju statistik Skupnosti v okviru tega sklepa morajo nacionalni statistični organi in statistični organi Skupnosti spoštovati načela Evropskega statističnega kodeksa ravnanja, priloženega Priporočilu Komisije o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti. V tem procesu bi si bilo treba prizadevati, da se spodbudi konvergenca zbranih statističnih informacij in možnost njihove znanstvene obdelave.

| (7) | V skladu s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog na področju statistike Skupnosti bi bilo treba pri pripravi letnih statističnih programov dela Komisije upoštevati potrebo po stalnem preverjanju prednostnih nalog statističnih dejavnosti, vključno s poenostavitvijo postopkov in zmanjšanjem manj pomembnih potreb, da bi kar najbolj učinkovito porabili razpoložljiva sredstva. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog na področju statistike Skupnosti bi bilo treba pri pripravi letnih statističnih programov dela Komisije upoštevati potrebo po stalnem preverjanju prednostnih nalog statističnih dejavnosti, vključno s poenostavitvijo postopkov in zmanjšanjem manj pomembnih potreb, da bi kar najbolj učinkovito porabili razpoložljiva sredstva.

| (8) | Da bi zagotovili večjo skladnost in učinkovitost ukrepov Skupnosti, namenjenih mestom, ter omogočili zanesljive primerjave, je za statistične namene Skupnosti potrebno, da se bolj natančno opredelita pojma „urbano okolje“ in „strnjeno naselje“. |
| --- | --- |

(8)

Da bi zagotovili večjo skladnost in učinkovitost ukrepov Skupnosti, namenjenih mestom, ter omogočili zanesljive primerjave, je za statistične namene Skupnosti potrebno, da se bolj natančno opredelita pojma „urbano okolje“ in „strnjeno naselje“.

| (9) | Ker države članice cilja tega sklepa, in sicer vzpostavitve statističnega programa Skupnosti 2008–2012, ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(9)

Ker države članice cilja tega sklepa, in sicer vzpostavitve statističnega programa Skupnosti 2008–2012, ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (10) | Ta sklep vzpostavlja finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki bo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5). |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep vzpostavlja finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki bo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5).

| (11) | Smernice za vzpostavitev tega programa so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 322/97 predložene Odboru za statistični program, Evropskemu svetovalnemu odboru za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju, ustanovljenim s Sklepom Sveta 91/116/EGS (6), ter Odboru za monetarno, plačilno-bilančno in finančno statistiko, ustanovljenemu s Sklepom Sveta 2006/856/ES (7) – |
| --- | --- |

(11)

Smernice za vzpostavitev tega programa so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 322/97 predložene Odboru za statistični program, Evropskemu svetovalnemu odboru za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju, ustanovljenim s Sklepom Sveta 91/116/EGS (6), ter Odboru za monetarno, plačilno-bilančno in finančno statistiko, ustanovljenemu s Sklepom Sveta 2006/856/ES (7) –

SKLENILA:

Člen 1

Vzpostavitev statističnega programa

Vzpostavi se statistični program Skupnosti za obdobje od 2008 do 2012 (v nadaljnjem besedilu „program“). Program je naveden v prilogah I in II.

Priloga I opredeljuje usmeritve, glavna področja in cilje ukrepov, predvidenih v navedenem obdobju. Priloga II opredeljuje povzetek statističnih potreb, obravnavanih z vidika potreb politik Evropske unije.

Člen 2

Prednostne naloge politik

1.   Ob upoštevanju razpoložljivih virov nacionalnih organov in Komisije program usmerjajo naslednje splošne prednostne naloge politik Skupnosti:

| (a) | blaginja, konkurenčnost, inovacije in rast; |
| --- | --- |

(a)

blaginja, konkurenčnost, inovacije in rast;

| (b) | solidarnost in človekov razvoj; |
| --- | --- |

(b)

solidarnost in človekov razvoj;

| (c) | ekonomska, socialna in regionalna kohezija, trajnostni razvoj in demografski izzivi; |
| --- | --- |

(c)

ekonomska, socialna in regionalna kohezija, trajnostni razvoj in demografski izzivi;

| (d) | varnost in |
| --- | --- |

(d)

varnost in

| (e) | nadaljnja širitev Evropske unije. |
| --- | --- |

(e)

nadaljnja širitev Evropske unije.

2.   Vse prednostne naloge in splošni cilji programa bodo določene v okviru podrobnega letnega načrtovanja v skladu z Uredbo (ES) št. 322/97.

Člen 3

Upravljanje in kakovost statističnih podatkov

Program se izvaja v skladu z načeli Evropskega statističnega kodeksa ravnanja z namenom proizvodnje ter razširjanja visoko kakovostnih in usklajenih statistik Skupnosti, po potrebi razčlenjenih po spolu, in zagotavljanja ustreznega delovanja evropskega statističnega sistema kot celote. Nacionalni organi in statistični organ Skupnosti:

| (a) | vzpostavijo institucionalni in organizacijski okvir, ki povečuje učinkovitost ter verodostojnost nacionalnih statističnih organov in statističnih organov Skupnosti za pripravo in razširjanje uradnih statistik, vključno z regionalnimi statistikami, ki temeljijo na nomenklaturi teritorialnih enot za statistiko (NUTS); |
| --- | --- |

(a)

vzpostavijo institucionalni in organizacijski okvir, ki povečuje učinkovitost ter verodostojnost nacionalnih statističnih organov in statističnih organov Skupnosti za pripravo in razširjanje uradnih statistik, vključno z regionalnimi statistikami, ki temeljijo na nomenklaturi teritorialnih enot za statistiko (NUTS);

| (b) | spoštujejo evropske standarde, smernice in dobre prakse v postopkih, ki jih uporabljajo nacionalni statistični organi in statistični organi Skupnosti z namenom urejanja, zbiranja, obdelave in širjenja uradnih statistik ter prizadevanja za dobro upravljanje in učinkovitost, da se poveča verodostojnost teh statistik; |
| --- | --- |

(b)

spoštujejo evropske standarde, smernice in dobre prakse v postopkih, ki jih uporabljajo nacionalni statistični organi in statistični organi Skupnosti z namenom urejanja, zbiranja, obdelave in širjenja uradnih statistik ter prizadevanja za dobro upravljanje in učinkovitost, da se poveča verodostojnost teh statistik;

| (c) | zagotovijo, da so statistike Skupnosti skladne z evropskimi standardi kakovosti in da so namenjene potrebam institucionalnih uporabnikov Evropske unije, vlad, regionalnih organov, raziskovalnih ustanov, organizacij civilne družbe, podjetij in splošne javnosti; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da so statistike Skupnosti skladne z evropskimi standardi kakovosti in da so namenjene potrebam institucionalnih uporabnikov Evropske unije, vlad, regionalnih organov, raziskovalnih ustanov, organizacij civilne družbe, podjetij in splošne javnosti;

| (d) | sodelujejo s statističnimi organi na mednarodni ravni zaradi spodbujanja uporabe mednarodnih konceptov, klasifikacij in metod, ki so usklajeni s Temeljnimi načeli uradne statistike, katera je 14. aprila 1994 sprejela Statistična komisija ZN, predvsem zaradi zagotavljanja večje usklajenosti in boljše primerljivosti statističnih podatkov na svetovni ravni; |
| --- | --- |

(d)

sodelujejo s statističnimi organi na mednarodni ravni zaradi spodbujanja uporabe mednarodnih konceptov, klasifikacij in metod, ki so usklajeni s Temeljnimi načeli uradne statistike, katera je 14. aprila 1994 sprejela Statistična komisija ZN, predvsem zaradi zagotavljanja večje usklajenosti in boljše primerljivosti statističnih podatkov na svetovni ravni;

| (e) | zagotovijo, če se to zahteva in je upravičeno, potrebno tehnično podporo na področju statistične organizacije ter omogočijo izmenjavo dobre prakse z drugimi organi ali tretjimi državami; |
| --- | --- |

(e)

zagotovijo, če se to zahteva in je upravičeno, potrebno tehnično podporo na področju statistične organizacije ter omogočijo izmenjavo dobre prakse z drugimi organi ali tretjimi državami;

| (f) | poudarjajo kakovost statističnih informacij, zlasti pa njihovo zanesljivost in primerljivost, pri čemer posebno skrb posvečajo zagotavljanju časovne neprekinjenosti zbranih podatkov in možnosti njihove znanstvene obdelave. |
| --- | --- |

(f)

poudarjajo kakovost statističnih informacij, zlasti pa njihovo zanesljivost in primerljivost, pri čemer posebno skrb posvečajo zagotavljanju časovne neprekinjenosti zbranih podatkov in možnosti njihove znanstvene obdelave.

Člen 4

Določanje prednostnih nalog, učinkovitost in prožnost

1.   Program zagotavlja stalno statistično podporo za odločitve in ocene tekočih politik Skupnosti ter statistično podporo za zadovoljevanje pomembnih dodatnih potreb, ki izhajajo iz novih pobud politike Skupnosti.

2.   Komisija pri pripravi letnih statističnih programov dela upošteva stroškovno učinkovitost pripravljenih statistik in zagotavlja stalno preverjanje prednostnih nalog statističnih dejavnosti, da bi čim bolje izrabili razpoložljive vire držav članic in Komisije ter anketirance čim manj obremenili. Namen določanja prednostnih nalog je uravnotežiti dodatne stroške in obremenitve za nove statistične potrebe, in sicer tako, da se zmanjšajo statistične potrebe na obstoječih področjih statistik Skupnosti, ob tesnem sodelovanju z državami članicami.

3.   Pri pripravi letnih statističnih programov dela Komisija lahko izvede predhodne študije finančnih posledic vseh novih načrtovanih statističnih dejavnosti, ki pomenijo znatne dodatne obremenitve za države članice.

4.   Program zagotavlja razvoj instrumentov za ponovno določanje prednostnih nalog statistične dejavnosti, povečanje prožnosti evropskega statističnega sistema in izboljšanje njegove sposobnosti, da se pravočasno odzove na spreminjajoče se potrebe uporabnikov.

5.   Program zagotavlja preglednost, upošteva pa se med drugim tudi člen 1(1) in (2) Uredbe Komisije (ES) št. 1104/2006 z dne 18. julija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 831/2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti glede dostopa do zaupnih podatkov v znanstvene namene (8).

Člen 5

Financiranje

1.   Finančni okvir za izvajanje tega programa v obdobju od 2008 do 2012 znaša 274 200 000 EUR.

2.   Letna sredstva odobri organ za izvrševanje proračuna v mejah finančnega okvira.

Člen 6

Poročila

1.   Komisija po posvetovanju z Odborom za statistični program predloži vmesno poročilo o napredku. Poročilo bo predloženo Evropskemu parlamentu in Svetu najkasneje do junija 2010. Obravnavalo bo predvsem obdobje druge polovice tekočega programa in določitev obdobja, ki ga bo zajemal naslednji večletni statistični program ob upoštevanju mandata Evropskega parlamenta. Poročilo v zvezi z izvajanjem programa vsebuje tudi predhodno analizo konkurenčnih učinkov Komisije, ki jih imajo predlagana znižanja administrativnega bremena na mala in srednje velika podjetja, ter analizo porazdelitve finančnega bremena med proračunom Skupnosti in proračuni držav članic. Posebno pozornost poročilo Komisije posveča tudi vprašanju potrebnih podatkovnih sklopov, orodij in metodologij, ki bodo podlaga za pripravo nepristranske in objektivne analize socialnih in ekonomskih učinkov na pomembna področja, ki jih je treba nenehno spremljati in pregledovati, kot so skupna kmetijska politika, storitve na notranjem trgu in naslednji večletni finančni okvir.

2.   Ob koncu obdobja, ki ga zajema program, Komisija po posvetovanju z Odborom za statistični program pripravi ustrezno poročilo o oceni izvajanja programa, pri tem pa upošteva mnenja neodvisnih strokovnjakov. Navedeno poročilo mora biti pripravljeno do konca leta 2013 in se nato predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Poročanje o izidu ponovnega določanja prednostnih nalog, vključno s predvidenimi stroški in obremenitvami za statistične projekte in področja, ki jih pokriva ta statistični program, in ocena pričakovanih statističnih potreb, zlasti za nove politike Skupnosti, tvorita del vmesnega poročila o napredku in končnega poročila o vrednotenju.

Člen 7

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 11. decembra 2007

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  UL C 175, 27.7.2007, str. 8.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. julija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 29. novembra 2007.

2

(3)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

4

(5)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 59, 6.3.1991, str. 21. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 97/255/ES (UL L 102, 19.4.1997, str. 32).

6

(7)  UL L 332, 30.11.2006, str. 21.

7

(8)  UL L 197, 19.7.2006, str. 3.

8

---

PRILOGA I

PETLETNI STATISTIČNI PROGRAM: MEDSEKTORSKA VPRAŠANJA

Ta priloga zadeva strateško pomembne medsektorske vidike za srednjeročni in dolgoročni razvoj statistike Skupnosti. V njej je najprej opisano, kako politika statistike sama po sebi prispeva k evropskemu povezovanju, nato so opisane celotne značilnosti evropskega statističnega sistema (ESS) in sodelovanje z uporabniki in proizvajalci, na koncu pa glavni instrumenti, ki jih uporabljajo organi Skupnosti v sodelovanju z nacionalnimi organi. V Prilogi so za vsak vidik povzeti glavni cilji in pobude, ki jih je treba sprejeti v tem petletnem obdobju.

1.   Vloga statistike v evropski integraciji

Zanesljive statistične informacije o ekonomskih, socialnih in okoljskih razmerah v EU in njihova razčlenitev na nacionalni in regionalni ravni so prvi pogoj za proces evropskega povezovanja. Institucijam, državam članicam in državljanom EU zagotavlja potrebna dejstva za ocenjevanje nujnosti pobud evropskih politik in njihovega napredka. Skladne in primerljive statistike so prav tako nepogrešljive za razumevanje splošne javnosti glede sodelovanja evropskih državljanov v razpravah in demokratičnem procesu o prihodnosti Evrope ter glede sodelovanja gospodarskih subjektov na notranjem trgu.

Širitev in krepitev povezovanja Unije se odražata v samem ESS. Strategije in ukrepi ESS vključujejo nenehno usklajevanje konceptov, opredelitev in metod ter po potrebi povezovanje postopkov priprave statistik in izvajanje skupnih interoperabilnih sistemov. Kljub temu mora ESS še bolj razviti svoje strukture, strategije in ukrepe, da bo sistem ohranjal in izboljševal potrebno kakovost in učinkovitost za zadovoljevanje potreb uporabnikov. Med drugim lahko raziskovanje uradnih statistik prispeva k nadaljnjemu razvoju infrastrukture, učinkovitosti in kakovosti statistik Skupnosti.

Cilji v programskem obdobju so:

| — | nadalje usklajevati, razvijati in izvajati „skupni statistični jezik“ konceptov, klasifikacij in metodologij. Med najbolj pomembne ukrepe na tem področju sodi revizija Evropskega sistema računov in izvajanje klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti NACE Rev. 2, |
| --- | --- |

—

nadalje usklajevati, razvijati in izvajati „skupni statistični jezik“ konceptov, klasifikacij in metodologij. Med najbolj pomembne ukrepe na tem področju sodi revizija Evropskega sistema računov in izvajanje klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti NACE Rev. 2,

| — | oblikovati evropski statistični register transnacionalnih skupin podjetij in ga vključiti v postopke priprave statistik, |
| --- | --- |

—

oblikovati evropski statistični register transnacionalnih skupin podjetij in ga vključiti v postopke priprave statistik,

| — | še nadalje razvijati in izvajati standarde in skupna orodja za učinkovito in varno izmenjavo statističnih podatkov in metapodatkov v ESS v sodelovanju z drugimi ustreznimi službami Komisije, Evropskim sistemom centralnih bank in mednarodnimi organizacijami. Ti standardi bodo uvedeni na vseh ustreznih področjih, |
| --- | --- |

—

še nadalje razvijati in izvajati standarde in skupna orodja za učinkovito in varno izmenjavo statističnih podatkov in metapodatkov v ESS v sodelovanju z drugimi ustreznimi službami Komisije, Evropskim sistemom centralnih bank in mednarodnimi organizacijami. Ti standardi bodo uvedeni na vseh ustreznih področjih,

| — | razviti in izvajati shranjevanje metapodatkov, ki bodo na voljo uporabnikom in pripravljavcem statistik, s čimer se povežejo podatki in metapodatki za celoten cikel postopka priprave podatkov, |
| --- | --- |

—

razviti in izvajati shranjevanje metapodatkov, ki bodo na voljo uporabnikom in pripravljavcem statistik, s čimer se povežejo podatki in metapodatki za celoten cikel postopka priprave podatkov,

| — | spodbuditi večjo uporabo interneta, ne samo za razširjanje podatkov do končnih uporabnikov, ampak tudi za ostale dele v okviru postopka priprave statističnih podatkov, |
| --- | --- |

—

spodbuditi večjo uporabo interneta, ne samo za razširjanje podatkov do končnih uporabnikov, ampak tudi za ostale dele v okviru postopka priprave statističnih podatkov,

| — | razviti in izvajati politike in orodja za usklajeno zaupno upravljanje v ESS. Predvsem oblikovati in uvesti usklajene načine optimalnega dostopa pooblaščenih raziskovalcev do anonimnih mikropodatkov, zbranih za pripravo statističnih podatkov Skupnosti. Nevarnost razkritja podatkov se bo ustrezno ocenila in razvila se bodo tehnična sredstva za lažji dostop in izmenjavo statističnih podatkov, |
| --- | --- |

—

razviti in izvajati politike in orodja za usklajeno zaupno upravljanje v ESS. Predvsem oblikovati in uvesti usklajene načine optimalnega dostopa pooblaščenih raziskovalcev do anonimnih mikropodatkov, zbranih za pripravo statističnih podatkov Skupnosti. Nevarnost razkritja podatkov se bo ustrezno ocenila in razvila se bodo tehnična sredstva za lažji dostop in izmenjavo statističnih podatkov,

| — | razviti načine za izmenjavo orodij v ESS in spodbuditi v ta namen uporabo programske opreme tipa „odprta koda“ (Open Source Software – OSS) ter |
| --- | --- |

—

razviti načine za izmenjavo orodij v ESS in spodbuditi v ta namen uporabo programske opreme tipa „odprta koda“ (Open Source Software – OSS) ter

| — | vzpostaviti način za učinkovitejšo operativno uporabo rezultatov raziskav uradnih statistik. |
| --- | --- |

—

vzpostaviti način za učinkovitejšo operativno uporabo rezultatov raziskav uradnih statistik.

2.   Odnosi z zainteresiranimi stranmi

2.1   Evropski statistični sistem

Dolžnost Eurostata je zagotoviti pripravo statistik Skupnosti za namene politik EU. Učinkovita priprava statistik Skupnosti, ki je zajeta v tem programu, v okviru katerega so nacionalni organi držav članic odgovorni za pripravo usklajenih nacionalnih statistik, Eurostat pa za statistiko Skupnosti na podlagi podatkov, ki jo v glavnem zagotovijo nacionalni statistični organi, zahteva tesno in usklajeno sodelovanje. To sodelovanje poteka v okviru ESS.

ESS je partnerstvo, v katerega so vključeni Eurostat, nacionalni statistični uradi in ostali nacionalni statistični organi, ki so v vsaki državi članici odgovorni za pripravo in širjenje evropske statistike v skladu z načeli Evropskega statističnega kodeksa ravnanja. Eurostat bo zagotovil potrebno upravljanje in usklajevanje te strukture, da zagotovi pravočasno predložitev statistik v podporo potrebam politik Evropske unije.

Izmenjava izkušenj, najboljših praks, znanja in ključnih metodoloških prijemov med člani ESS predstavljajo tudi bistveni element za nemoteno delovanje sistema. To se spodbuja z razvojem evropskega statističnega programa usposabljanja.

Cilji v programskem obdobju so:

| — | Komisija in države članice bodo sprejele ustrezne pobude za uskladitev z Evropskim statističnim kodeksom ravnanja, |
| --- | --- |

—

Komisija in države članice bodo sprejele ustrezne pobude za uskladitev z Evropskim statističnim kodeksom ravnanja,

| — | vzpostaviti Evropski svetovalni organ za upravljanje na področju statistike za dopolnitev strukture upravljanja, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti Evropski svetovalni organ za upravljanje na področju statistike za dopolnitev strukture upravljanja,

| — | preučiti označevanje kakovosti evropskih uradnih zbirnih podatkov v študijah izvedljivosti za pripravo ustreznih postopkov, standardov in meril v ta namen in |
| --- | --- |

—

preučiti označevanje kakovosti evropskih uradnih zbirnih podatkov v študijah izvedljivosti za pripravo ustreznih postopkov, standardov in meril v ta namen in

| — | zagotoviti, da ima evropski statistični program usposabljanja za cilj izboljšanje splošne kakovosti evropskih statistik z dvigom usposobljenosti statistikov, spodbujanjem njihove neodvisnosti, pospeševanjem teoretičnega in praktičnega usposabljanja ter izmenjavo izkušenj in najboljših praks. |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da ima evropski statistični program usposabljanja za cilj izboljšanje splošne kakovosti evropskih statistik z dvigom usposobljenosti statistikov, spodbujanjem njihove neodvisnosti, pospeševanjem teoretičnega in praktičnega usposabljanja ter izmenjavo izkušenj in najboljših praks.

2.2   Sodelovanje z uporabniki

Treba je zagotoviti tesen in stalen dialog z uporabniki statistik Skupnosti glede njihovih potreb, dejanske rabe in prednostnih nalog. Trenutno sodelovanje z uporabniki je koristno in med drugim vključuje dejavnosti Evropskega svetovalnega odbora za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju (CEIES) (1), sodelovanje z evropskimi gospodarskimi združenji in formalne pogovore statističnega programa dela s službami Komisije. Ker se število uporabnikov statistik Skupnosti povečuje in ker potrebe uporabnikov postajajo vse bolj raznolike, bo Eurostat še naprej krepil dialog med evropskim statističnim sistemom in njegovimi uporabniki.

Cilji v programskem obdobju so:

| — | zmanjšati razkorak med uporabniki in pripravljavci statistik z izboljšanjem komunikacije med različnimi skupinami in omrežji uporabnikov, |
| --- | --- |

—

zmanjšati razkorak med uporabniki in pripravljavci statistik z izboljšanjem komunikacije med različnimi skupinami in omrežji uporabnikov,

| — | izvesti aktivno poizvedovanje glede na potrebe uporabnikov, s čimer bo evropskemu statističnemu sistemu omogočen učinkovitejši odziv na nove potrebe, in |
| --- | --- |

—

izvesti aktivno poizvedovanje glede na potrebe uporabnikov, s čimer bo evropskemu statističnemu sistemu omogočen učinkovitejši odziv na nove potrebe, in

| — | okrepiti vlogo CEIES, kar bo statistikam Skupnosti omogočilo, da postanejo bolj uporabniško usmerjene. |
| --- | --- |

—

okrepiti vlogo CEIES, kar bo statistikam Skupnosti omogočilo, da postanejo bolj uporabniško usmerjene.

2.3   Tehnično sodelovanje z državami, ki niso članice EU

Sodelovanje med EU in sosednjimi državami ter ostalimi regijami in državami po vsem svetu zahteva zanesljive statistike glede ekonomskih in socialnih razmer v navedenih državah. Za vzpostavitev statističnih zmogljivosti navedenih držav in zagotovitev statistik, ki so potrebne za upravljanje politik EU, poteka celovito tehnično sodelovanje. To še zlasti velja za države kandidatke EU. Sodelovanje vključuje izvedenska mnenja mnogih partnerjev v ESS.

Cilj v programskem obdobju je:

| — | pripraviti in izvesti regionalne razvojne programe in zagotoviti tesno povezavo med statističnimi ukrepi in širšimi cilji programov EU. |
| --- | --- |

—

pripraviti in izvesti regionalne razvojne programe in zagotoviti tesno povezavo med statističnimi ukrepi in širšimi cilji programov EU.

2.4   Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami

Statistični podatki ne smejo biti primerljivi samo med državami članicami EU, ampak tudi na širši mednarodni ravni, številna področja ESS pa temeljijo na mednarodno dogovorjeni metodologiji. V mnogih primerih je ESS glavni pobudnik in razvija standarde, ki so naprednejši od svetovnih. V takšnih primerih je bistveno, da svetovne metodologije upoštevajo evropski razvoj. Mednarodno sodelovanje vključuje tudi skupno upravljanje glavnih projektov ter usklajevanje programov dela in dejavnosti zbiranja podatkov, da se prepreči podvajanje dela.

Izkušnje so pokazale, da je usklajeno skupno stališče pomembno pri prednostnih nalogah EU, ki vplivajo na program, razvoj in usklajenost mednarodnih statističnih sistemov. V ta namen so se pred mednarodnimi srečanji na visoki ravni začele intenzivne priprave in usklajevanje stališč EU.

Cilji v programskem obdobju so:

| — | zagotoviti, da EU dosledno sodeluje in po potrebi usklajuje svoja stališča na najpomembnejših statističnih forumih in v zadevah, ki so prednostnega značaja za politike EU, in |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da EU dosledno sodeluje in po potrebi usklajuje svoja stališča na najpomembnejših statističnih forumih in v zadevah, ki so prednostnega značaja za politike EU, in

| — | spodbujati mednarodno sodelovanje in usklajevanje programov dela, da se prepreči podvajanje dela ter izboljša primerljivost mednarodnih statistik. |
| --- | --- |

—

spodbujati mednarodno sodelovanje in usklajevanje programov dela, da se prepreči podvajanje dela ter izboljša primerljivost mednarodnih statistik.

3.   Instrumenti

3.1   Boljša pravna ureditev

Člen 3(2) Uredbe (ES) št. 322/97 določa tri vrste „posameznih statističnih ukrepov“, ki se lahko uporabljajo za izvajanje statističnega programa Skupnosti: prvič, zakonodaja, sprejeta v postopku soodločanja, ki lahko izvedbena pooblastila prenese na Komisijo; drugič, ukrepi, ki jih v izredno omejenih okoliščinah sprejme Komisija: ukrep ne sme trajati več kot eno leto, podatki, ki jih je treba zbrati, morajo že biti na voljo ali dostopni odgovornim nacionalnim organom in Komisija mora nositi vse dodatne stroške, ki nastanejo na nacionalni ravni kot posledica ukrepa; tretjič, dogovori med Eurostatom in organi držav članic.

Uvajanje zakonodaje v skladu z določbami Pogodbe se mora prednostno obravnavati v večini primerov, kjer je potrebno zbiranje statističnih podatkov. To bo temeljilo na realistični zakonodajni politiki v skladu s politiko Komisije za preprostejšo in bolje usmerjeno zakonodajo. Nove zakonodajne pobude bodo celovito pripravljene z zainteresiranimi stranmi in bi morale obravnavati potrebe uporabnikov, ne smejo pa prekomerno obremeniti anketirancev ter naj bi ustrezno upoštevale prednostne naloge, stroške in možnosti za zagotavljanje statistik.

Cilj v programskem obdobju je sprejetje naslednjih pobud:

| — | nadomestitev dogovorov z zakonodajo Skupnosti na nekaterih dovolj razvitih področjih za redno pripravo statistike Skupnosti, |
| --- | --- |

—

nadomestitev dogovorov z zakonodajo Skupnosti na nekaterih dovolj razvitih področjih za redno pripravo statistike Skupnosti,

| — | preoblikovanje in poenostavitev zakonodaje na nekaterih statističnih področjih z zapleteno zakonodajo Skupnosti, |
| --- | --- |

—

preoblikovanje in poenostavitev zakonodaje na nekaterih statističnih področjih z zapleteno zakonodajo Skupnosti,

| — | razveljavitev in revizija zakonodaje na tistih statističnih področjih, kjer zakonodaja Skupnosti ne upošteva dejanskih potreb uporabnikov, prednostnih nalog ter socialno-ekonomskega in tehnološkega okvira. |
| --- | --- |

—

razveljavitev in revizija zakonodaje na tistih statističnih področjih, kjer zakonodaja Skupnosti ne upošteva dejanskih potreb uporabnikov, prednostnih nalog ter socialno-ekonomskega in tehnološkega okvira.

3.2   Spremljanje skladnosti

Kakovost statistike Skupnosti – poleg znanstvenih zahtev – vključuje temeljno zahtevo po skladnosti z načeli Pogodbe in sekundarno zakonodajo. Zato je prednostna naloga skrbno in sistematično spremljati uporabo zakonodaje. Temu bodo sledili globalna in usklajena strategija, oblikovana na načelih realistične zakonodajne politike, obveznost, da države članice sistematično uporabljajo zakonodajo na področju statistike, ter usklajeno in sistematično spremljanje skladnosti. Tesni stiki s pristojnimi nacionalnimi organi v vseh fazah so del procesa skladnosti.

Cilj v programskem obdobju:

| — | Zagotavljati sistematično spremljanje skladnosti z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Zagotavljati sistematično spremljanje skladnosti z zakonodajo Skupnosti.

3.3   Okrepljena sposobnost odzivanja na potrebe uporabnikov

Da bi izboljšali statistične storitve za uporabnike in povečali učinkovitost ESS kot celote, se je treba bolj osredotočiti na osnovne potrebe evropskih politik. V konkretnih primerih bodo te storitve osnovane na „evropskem pristopu do statistik“ – pragmatični strategiji za spodbujanje zbiranja evropskih zbirnih podatkov, ki so še posebej pomembni za politike Skupnosti. Prav tako je treba okrepiti prožnost ESS in izboljšati njegovo sposobnost, da se hitro odzove na spreminjajoče se potrebe uporabnikov.

Cilji v programskem obdobju so:

| — | izboljšati skladnost v okviru statističnih sistemov, pri čemer se bo izboljšala sposobnost glede odziva na potrebe uporabnikov s kombinacijo različnih statističnih virov, |
| --- | --- |

—

izboljšati skladnost v okviru statističnih sistemov, pri čemer se bo izboljšala sposobnost glede odziva na potrebe uporabnikov s kombinacijo različnih statističnih virov,

| — | v posebnih primerih razširiti uporabo priložnostnih modulov v raziskavah Skupnosti, s čimer se bo povečala odzivnost na nove potrebe, |
| --- | --- |

—

v posebnih primerih razširiti uporabo priložnostnih modulov v raziskavah Skupnosti, s čimer se bo povečala odzivnost na nove potrebe,

| — | v širšem obsegu uporabljati razlikovanje v zahtevah glede na vlogo držav v zvezi z evropskimi zbirnimi podatki, s čimer se bo nekaterim nacionalnim organom znatno zmanjšalo stroške, zmanjšala pa se bo tudi obremenitev anketirancev in izboljšala pravočasnost evropskih zbirnih podatkov, ter |
| --- | --- |

—

v širšem obsegu uporabljati razlikovanje v zahtevah glede na vlogo držav v zvezi z evropskimi zbirnimi podatki, s čimer se bo nekaterim nacionalnim organom znatno zmanjšalo stroške, zmanjšala pa se bo tudi obremenitev anketirancev in izboljšala pravočasnost evropskih zbirnih podatkov, ter

| — | v posameznih primerih uporabljati evropske vzorce z namenom zagotavljanja kakovostnih podatkov na ravni evropskih zbirnih podatkov, s čimer se bo izboljšala skladnost in primerljivost ter zagotovila racionalizacija postopkov priprave statistik. |
| --- | --- |

—

v posameznih primerih uporabljati evropske vzorce z namenom zagotavljanja kakovostnih podatkov na ravni evropskih zbirnih podatkov, s čimer se bo izboljšala skladnost in primerljivost ter zagotovila racionalizacija postopkov priprave statistik.

3.4   Finančna podpora ukrepom, ki prispevajo k ciljem Skupnosti

Da bi pravočasno izpolnila potrebe uporabnikov, lahko Komisija podpre razvoj statistik in vzpostavitev zmogljivosti v ESS z oddajo javnih naročil storitev ali sklepanjem sporazumov o dodelitvi sredstev. Pri tej podpori se bo upoštevala porazdelitev finančnega bremena med proračunom EU in proračuni držav članic, ki se nanaša na izvajanje progama (kot tudi razmere v posamezni državi članici), zlasti v primerih, ko se uporablja evropski pristop do statistik.

Cilji v programskem obdobju so:

| — | dodelitev javnih naročil storitev in sporazumov o dodelitvi sredstev z namenom zagotavljanja optimalnega razvoja statistik in vzpostavitve zmogljivosti v ESS s čim bolj učinkovito uporabo razpoložljivih virov in |
| --- | --- |

—

dodelitev javnih naročil storitev in sporazumov o dodelitvi sredstev z namenom zagotavljanja optimalnega razvoja statistik in vzpostavitve zmogljivosti v ESS s čim bolj učinkovito uporabo razpoložljivih virov in

| — | brez poseganja v Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), prizadevanja usmeriti v racionalizacijo in poenostavitev postopkov za upravljanje nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

—

brez poseganja v Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), prizadevanja usmeriti v racionalizacijo in poenostavitev postopkov za upravljanje nepovratnih sredstev.

3.5   Uporaba izvedenskih mnenj partnerjev za potrebe Skupnosti

Za doseganje ciljev ESS in zagotavljanje potrebnih izboljšav programov, postopkov in izdelkov za izpolnitev vedno večjih potreb uporabnikov niso potrebna samo zadostna sredstva, ampak tudi kreativnost in usposobljenost celotnega ESS. Zato se uvedejo novi načini za oblikovanje praktične organizacije nekaterih dejavnosti – s čim boljšo izrabo izvedenskih mnenj in razpoložljivih virov, kadar so na voljo –, da se izkoristi sinergija in izboljša splošna učinkovitost.

Cilj v programskem obdobju je:

| — | oblikovati oziroma dodatno razviti skupne strukture, orodja in postopke (na primer ESSnet, kjer gre za skupna omrežja partnerjev evropskega statističnega sistema, da se prepreči podvajanje dela in se tako poveča učinkovitost), ki vključujejo nacionalne organe in ustrezne službe ES in omogočajo specializacijo nekaterih držav članic za posamezne statistične dejavnosti v korist ESS kot celote. |
| --- | --- |

—

oblikovati oziroma dodatno razviti skupne strukture, orodja in postopke (na primer ESSnet, kjer gre za skupna omrežja partnerjev evropskega statističnega sistema, da se prepreči podvajanje dela in se tako poveča učinkovitost), ki vključujejo nacionalne organe in ustrezne službe ES in omogočajo specializacijo nekaterih držav članic za posamezne statistične dejavnosti v korist ESS kot celote.

3.6   Razširjanje

Cilji in orodja za razširjanje bodo v programskem obdobju deležni velikih sprememb, ki ne bodo samo znatno spremenile same narave funkcije razširjanja, ampak bodo vplivale tudi na druge faze postopkov priprave statistik.

Hiter razvoj zmogljivosti in dostopnosti interneta bo v prihodnosti glavno orodje za razširjanje statističnih podatkov. Znatno bo povečal potencialni krog uporabnikov in tako ustvaril nove priložnosti za razširjanje. Poleg tega bo omogočil pospešeno sodelovanje med Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi. Vendar bo internet ustvaril tudi pomembne nove izzive za uporabnikom prijazno predstavitev podatkov, ki uporabnikom pomaga pri iskanju, prikazu in razumevanju statistike. Obstoječe razširjanje publikacij v papirni obliki in nespletnih elektronskih medijev bo treba razviti kot dodatna orodja za razširjanje. Ustrezne strukture za podporo uporabnikom in komuniciranje s skupinami uporabnikov so pomembni elementi učinkovitega razširjanja.

Cilji v programskem obdobju so:

| — | razvijati spletno stran Eurostata v smislu vsebine, preprostosti uporabe in funkcionalnosti, da bo ustrezala najboljši praksi, |
| --- | --- |

—

razvijati spletno stran Eurostata v smislu vsebine, preprostosti uporabe in funkcionalnosti, da bo ustrezala najboljši praksi,

| — | povečati sodelovanje z drugimi platformami ESS in drugimi službami ES za razširjanje z namenom spodbujanja uporabe spletnih strani in izboljšanja vrednosti statističnih informacij za uporabnike. |
| --- | --- |

—

povečati sodelovanje z drugimi platformami ESS in drugimi službami ES za razširjanje z namenom spodbujanja uporabe spletnih strani in izboljšanja vrednosti statističnih informacij za uporabnike.

3.7   Uravnoteženost stroškov in koristi

ESS mora budno paziti na ravnovesje med potrebami po podatkih za namene politik Skupnosti in viri, ki so na ravni EU, držav in regij potrebni za zagotovitev teh podatkov. Pri izpolnjevanju potreb po statističnih informacijah glede političnih odločitev EU je zlasti pomembno zagotoviti ustrezna sredstva na nacionalni ravni. Vendar je prav tako pomembno ohraniti zadostno prožnost in nacionalnim organom omogočiti, da pri izpolnjevanju potreb Skupnosti po statističnih informacijah ravnajo stroškovno kar najbolj učinkovito.

Določanje prednostnih nalog bo temeljilo na treh vodilnih načelih na visoki ravni:

| — | oceni potreb uporabnikov, vključno z ustreznostjo za oblikovanje politik na ravni Skupnosti, |
| --- | --- |

—

oceni potreb uporabnikov, vključno z ustreznostjo za oblikovanje politik na ravni Skupnosti,

| — | ocenah stroškov za anketirance, države članice in Komisijo z uporabo modelov, kot sta model neto stroškov EU in model standardnih stroškov, in |
| --- | --- |

—

ocenah stroškov za anketirance, države članice in Komisijo z uporabo modelov, kot sta model neto stroškov EU in model standardnih stroškov, in

| — | oceni posebnih statističnih vprašanj, pomembnih za stroškovno učinkovitost posameznih statistik, vključno z ravnotežjem med različnimi sestavinami kakovosti statistike, kot sta na primer „točnost“ in „pravočasnost“, ter možnostjo glede prožnejših obveznosti poročanja z osredotočanjem na osnovne evropske potrebe. |
| --- | --- |

—

oceni posebnih statističnih vprašanj, pomembnih za stroškovno učinkovitost posameznih statistik, vključno z ravnotežjem med različnimi sestavinami kakovosti statistike, kot sta na primer „točnost“ in „pravočasnost“, ter možnostjo glede prožnejših obveznosti poročanja z osredotočanjem na osnovne evropske potrebe.

Za čim večje izboljšanje celotne stroškovne učinkovitosti in nadaljnje določanje uravnoteženih prednostnih nalog v okviru letnih statističnih programov dela se bodo ta načela uporabljala pregledno v skladu s praktičnimi smernicami, ki jih mora razvijati in vzdrževati Eurostat v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi organi.

Cilji v programskem obdobju so:

| — | uvesti metode za poglobljene, postopne preglede obstoječih področij statistike Skupnosti in oceno novih ali znatno spremenjenih zahtev uporabnikov. To bo pomembno za nenehno izboljševanje statistike Skupnosti z opredeljevanjem zahtev, ki se lahko ublažijo ali prekinejo, ter za uvedbo spremenjenih ali novih statističnih pobud, |
| --- | --- |

—

uvesti metode za poglobljene, postopne preglede obstoječih področij statistike Skupnosti in oceno novih ali znatno spremenjenih zahtev uporabnikov. To bo pomembno za nenehno izboljševanje statistike Skupnosti z opredeljevanjem zahtev, ki se lahko ublažijo ali prekinejo, ter za uvedbo spremenjenih ali novih statističnih pobud,

| — | vsa področja, vključena v ta statistični program, bodo predmet analize stroškovne učinkovitosti, začenši z analizo stroškov in obremenitev, tako se bodo lahko prednostne naloge pred koncem programskega obdobja 2008–2012 sistematično ponovno določile. Akcijski načrt za celoten postopek se bo začel izvajati v prvih šestih mesecih programskega obdobja 2008–2012, |
| --- | --- |

—

vsa področja, vključena v ta statistični program, bodo predmet analize stroškovne učinkovitosti, začenši z analizo stroškov in obremenitev, tako se bodo lahko prednostne naloge pred koncem programskega obdobja 2008–2012 sistematično ponovno določile. Akcijski načrt za celoten postopek se bo začel izvajati v prvih šestih mesecih programskega obdobja 2008–2012,

| — | vsi novi statistični projekti ali večje spremembe obstoječih statističnih podatkov, ki bi lahko povzročili znatno dodatno obremenitev za ponudnike podatkov, zlasti za podjetja, bodo pred njihovo izvedbo predmet analize stroškovne učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

vsi novi statistični projekti ali večje spremembe obstoječih statističnih podatkov, ki bi lahko povzročili znatno dodatno obremenitev za ponudnike podatkov, zlasti za podjetja, bodo pred njihovo izvedbo predmet analize stroškovne učinkovitosti,

| — | določitev ciljev za omejitev ali zmanjšanje celotnih stroškov in obremenitev kot smernic za postopek pregleda in ponovnega določanja prednostnih nalog, |
| --- | --- |

—

določitev ciljev za omejitev ali zmanjšanje celotnih stroškov in obremenitev kot smernic za postopek pregleda in ponovnega določanja prednostnih nalog,

| — | zagotovitev, da je obremenitev poročanja sorazmerna s potrebami uporabnikov in ne prekomerna za anketirance, zlasti za mala in srednje velika podjetja. Sprejmejo se ukrepi za spremljanje obremenitve, v praksi pa se izvedejo načini za čim večjo razbremenitev. Povečana uporaba administrativnih podatkov za statistične namene bo pomemben instrument za to, in |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da je obremenitev poročanja sorazmerna s potrebami uporabnikov in ne prekomerna za anketirance, zlasti za mala in srednje velika podjetja. Sprejmejo se ukrepi za spremljanje obremenitve, v praksi pa se izvedejo načini za čim večjo razbremenitev. Povečana uporaba administrativnih podatkov za statistične namene bo pomemben instrument za to, in

| — | uporaba obstoječih podatkov, kolikor je to mogoče, za izpolnitev novih statističnih zahtev. |
| --- | --- |

—

uporaba obstoječih podatkov, kolikor je to mogoče, za izpolnitev novih statističnih zahtev.

---

(1)  Komisija je predlagala nadomestitev CEIES z Evropskim statističnim svetovalnim odborom.

(2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

---

PRILOGA II

PETLETNI STATISTIČNI PROGRAM: CILJI IN UKREPI

Ta priloga podaja povzetek statističnih potreb in zahtev, obravnavanih z vidika potreb politik Evropske unije. V prvem oddelku o medoddelčnih statističnih dejavnostih v podporo splošnim prednostnim nalogam politik so te zahteve razvrščene po naslovih Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES). To lahko povzroči ponavljanja, ker se nekatere statistične dejavnosti pojavljajo v več kot enem naslovu. Za vsako posamezno politiko ta priloga določa pravni okvir, trenutno stanje in glavne pobude, ki jih bo treba sprejeti v tem petletnem obdobju.

Z državami članicami je treba vsako leto razpravljati o prednostnih nalogah, ki jih določi Komisija, z namenom oblikovanja predlogov za poenostavitev statističnih zahtev, ki jih je treba vključiti v postopek sprejemanja novih zakonskih podlag in izvajanje ukrepov. Z državami članicami potekajo redne razprave o najboljših praksah pri zbiranju podatkov in izmenjava takih praks med državami članicami za spodbujanje poenostavitve in posodobitve metod zbiranja podatkov, kar bi razbremenilo anketirance.

MEDSEKTORSKE STATISTIČNE DEJAVNOSTI V PODPORO SPLOŠNIM PREDNOSTNIM NALOGAM POLITIK SKUPNOSTI

Strukturni kazalniki in kazalniki trajnostnega razvoja

Pravni okvir

Lizbonska strategija, ki jo je sprejel Evropski svet dne 23. in 24. marca 2000, predstavlja predvsem osnovo za strukturne kazalnike, ki so predvsem osredotočeni na gospodarsko rast in zaposlovanje, kot je bilo leta 2005 določeno v integriranih smernicah za rast in delovna mesta (člen 99 Pogodbe ES). Kazalniki trajnostnega razvoja so s strategijo trajnostnega razvoja, ki jo je sprejel Evropski svet v Bruslju dne 15. in 16. junija 2006, dobili nov pomen.

Trenutno stanje

Za spremljanje izvajanja in vpliva lizbonske strategije in strategije trajnostnega razvoja, ki sta medsektorske narave, so potrebni statistični podatki in kazalniki. Nenehno se uvajajo izboljšave za prilagajanje niza kazalnikov dejanskim potrebam in izboljšanje kakovosti zagotavljanja informacij splošni javnosti.

Nekatera področja, kot so varnost hrane in kakovost, kemikalije in pesticidi, zdravje in okolje, družbena odgovornost podjetij, biotska raznovrstnost, naravni viri, promet, morski ekosistemi, odgovorno vodenje in finančne storitve, še niso ustrezno zajeta v kazalnikih.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Prilagoditi strukturne kazalnike in kazalnike trajnostnega razvoja novim nastajajočim potrebam uporabnika in posameznim nacionalnim programom, pri tem pa upoštevati splošne okvire, kot so nacionalni računi. |
| --- | --- |

—

Prilagoditi strukturne kazalnike in kazalnike trajnostnega razvoja novim nastajajočim potrebam uporabnika in posameznim nacionalnim programom, pri tem pa upoštevati splošne okvire, kot so nacionalni računi.

| — | V sodelovanju z drugimi službami Komisije in Evropsko agencijo za okolje razviti nove kazalnike trajnostnega razvoja za boljši odziv na obstoječe in prihajajoče potrebe, zlasti na področjih, kot so varnost hrane in kakovost, kemikalije in pesticidi, zdravje in okolje, družbena odgovornost podjetij, biotska raznovrstnost, naravni viri, promet, morski ekosistemi, raba zemljišč in odgovorno vodenje. Regionalna razčlenitev se bo še naprej ustrezno razvijala. |
| --- | --- |

—

V sodelovanju z drugimi službami Komisije in Evropsko agencijo za okolje razviti nove kazalnike trajnostnega razvoja za boljši odziv na obstoječe in prihajajoče potrebe, zlasti na področjih, kot so varnost hrane in kakovost, kemikalije in pesticidi, zdravje in okolje, družbena odgovornost podjetij, biotska raznovrstnost, naravni viri, promet, morski ekosistemi, raba zemljišč in odgovorno vodenje. Regionalna razčlenitev se bo še naprej ustrezno razvijala.

| — | Izboljšati kakovost obstoječih kazalnikov in dopolniti informacije o kakovosti objavljenih kazalnikov. |
| --- | --- |

—

Izboljšati kakovost obstoječih kazalnikov in dopolniti informacije o kakovosti objavljenih kazalnikov.

| — | Okrepiti obveščanje o strukturnih kazalnikih in kazalnikih trajnostnega razvoja v skladu s pomembnostjo osnovnih strategij. |
| --- | --- |

—

Okrepiti obveščanje o strukturnih kazalnikih in kazalnikih trajnostnega razvoja v skladu s pomembnostjo osnovnih strategij.

Širitev

Pravni okvir

Za pristopna pogajanja mora imeti Komisija na voljo popolno zbirko zanesljivih statistik, ki so metodološko primerljive s statistikami držav članic Evropske unije. Statistična pomoč novim državam članicam, državam kandidatkam in predkandidatkam je urejena s trdnim pravnim okvirom, ki vključuje akte o pristopu ter Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (1).

Trenutno stanje

Pri izpolnjevanju ciljev na področju statistične pomoči so pred Unijo trije nekoliko različni izzivi:

| — | vključiti morebitne nove članice v vse mehanizme Skupnosti, vključno na primer s proračuni lastnih sredstev in strukturnimi skladi ter vsemi drugimi zadevami in programi, |
| --- | --- |

—

vključiti morebitne nove članice v vse mehanizme Skupnosti, vključno na primer s proračuni lastnih sredstev in strukturnimi skladi ter vsemi drugimi zadevami in programi,

| — | pred pristopom ustrezno pripraviti kandidatke z udeležbo v pogajalskem postopku in spremljanjem njihovih obveznosti med pogajanji do njihovega pristopa in |
| --- | --- |

—

pred pristopom ustrezno pripraviti kandidatke z udeležbo v pogajalskem postopku in spremljanjem njihovih obveznosti med pogajanji do njihovega pristopa in

| — | še naprej pripravljati ostale kandidatke in jim pomagati pri doseganju popolne skladnosti z obstoječo zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

—

še naprej pripravljati ostale kandidatke in jim pomagati pri doseganju popolne skladnosti z obstoječo zakonodajo Skupnosti.

To pomeni velike zahteve pri proizvodnji statistike držav kandidatk. Osnovne ekonomske statistike so nujno potrebne, vključno z razporeditvijo ustvarjenega bruto domačega proizvoda, prebivalstva, zaposlenosti itd. po sektorjih in regijah. Druge ključne statistike so tiste, ki merijo uresničevanje notranjega trga, kot so blagovna menjava, trgovina s storitvami in svoboda ustanavljanja, plačilna bilanca, pretok kapitala, mobilnost oseb, industrijska proizvodnja in struktura industrije itd. Poleg tega obstajajo potrebe po statistikah, ki zadevajo pomembna področja pristopnih pogajanj in podpirajo primarne politike EU, kot so kmetijstvo, promet, regije in okolje.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Konsolidirati zbiranje primerljivih podatkov za ključne politike z namenom pogajanj in notranjih potreb Komisije. |
| --- | --- |

—

Konsolidirati zbiranje primerljivih podatkov za ključne politike z namenom pogajanj in notranjih potreb Komisije.

| — | Nadaljevati pomoč novim državam članicam, državam kandidatkam in predkandidatkam za prilagoditev njihovih statističnih sistemov in izpolnjevanje zahtev Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati pomoč novim državam članicam, državam kandidatkam in predkandidatkam za prilagoditev njihovih statističnih sistemov in izpolnjevanje zahtev Skupnosti.

NASLOV I

PROSTI PRETOK BLAGA

Pravni okvir

Določbe Pogodbe ES: člen 133 (skupna trgovinska politika).

Pravni akti, ki obravnavajo ustrezna statistična področja: Uredba (ES) št. 638/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami (2); Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb (3).

Trenutno stanje

Glavni dosežki v preteklem programskem obdobju so bili prilagoditev zakonodaje o trgovinski statistiki, zlasti v povezavi z uredbo Intrastat, izvajanje sistema poročanja Intrastat v novih državah članicah in zmanjšanje postavk v okviru kombinirane nomenklature. Ti dosežki so namenjeni boljšemu izpolnjevanju potreb uporabnikov statističnih podatkov na ravni Skupnosti in držav članic, kar omogoča ustrezno razlago makroekonomskega razvoja in oceno konkurenčnosti EU in držav članic. Hkrati pa sta se zbiranje in obdelava statističnih podatkov optimizirala, kar je posledično zmanjšalo administrativno obremenitev posredovalcev statističnih informacij. Ti rezultati so v veliki meri v skladu s cilji lizbonske agende.

Cilj v obdobju 2008–2012 bo nadaljevati prizadevanja za poenostavitev, harmonizacijo različnih vrst statistike glede mednarodnega pretoka blaga in plačilnobilančne statistike, hkrati pa proučiti možnosti za povezavo statističnih trgovinskih podatkov in nomenklatur z drugimi vrstami statistik, zlasti statistiko podjetij ali nomenklaturo industrijske dejavnosti. Rezultat tega bo nadaljnji korak v smeri bolj preprostega, preglednega in celovitega okvira za zbiranje in uporabo trgovinske statistike, kar bo še bolj razbremenilo podjetja glede zagotavljanja odgovorov in na ta način spodbudilo konkurenčni položaj evropskega gospodarstva. Hkrati mora medsebojno povezovanje različnih vrst statistik omogočiti uporabo novih načinov za analiziranje gospodarskega in strukturnega razvoja ter trajnostne rabe virov v EU.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Komisija bo do leta 2010 predlagala sistem z enotnim potekom ali uporabo katere koli druge metode, ki privede do znatnega zmanjšanja obremenitve poročanja statističnih podatkov za Intrastat, pri tem pa bo upoštevala študije izvedljivosti o kakovosti, vključno s pravočasnostjo statistik. |
| --- | --- |

—

Komisija bo do leta 2010 predlagala sistem z enotnim potekom ali uporabo katere koli druge metode, ki privede do znatnega zmanjšanja obremenitve poročanja statističnih podatkov za Intrastat, pri tem pa bo upoštevala študije izvedljivosti o kakovosti, vključno s pravočasnostjo statistik.

| — | Razvita bodo orodja in metode z namenom boljšega povezovanja različnih vrst statističnih informacij, ki se zahtevajo od podjetij. |
| --- | --- |

—

Razvita bodo orodja in metode z namenom boljšega povezovanja različnih vrst statističnih informacij, ki se zahtevajo od podjetij.

| — | Izboljšati skladnost statistike blagovne menjave in plačilnobilančne statistike. Kot dolgoročni cilj razviti integriran sistem za trgovinsko statistiko, ki bi na usklajen in metodološko dosleden način odražal čezmejne tokove blaga in storitev ter druge, s trgovino povezane tokove. |
| --- | --- |

—

Izboljšati skladnost statistike blagovne menjave in plačilnobilančne statistike. Kot dolgoročni cilj razviti integriran sistem za trgovinsko statistiko, ki bi na usklajen in metodološko dosleden način odražal čezmejne tokove blaga in storitev ter druge, s trgovino povezane tokove.

NASLOV II

KMETIJSTVO

Pravni okvir

Kmetijska statistika odraža visoko stopnjo vključevanja kmetijstva v EU, pomembnost skupne kmetijske politike (SKP) v proračunu EU in bistveno vlogo kmetijske statistike v postopkih odločanja SKP.

Trenutno stanje

Tradicionalna kmetijska statistika bo še naprej ostala ključna za SKP (upravljanje trga) in jo bo treba konsolidirati in poenostaviti. Po drugi strani pa bodo nova politična vprašanja (razvoj podeželja, usklajenost z okoljskimi zahtevami in vplivi na okolje, varnost hrane) zahtevala strukturno statistiko, ki bi bila lahko manj pogosta, vendar bo morala zadostiti podrobnim in včasih posebnim geografskim razčlenitvam, kot so na primer prostorski podatki o zemlji, vodah in biotski raznovrstnosti. V tem smislu bo popis na področju kmetijstva leta 2010 zelo dragocen vir.

Eden od glavnih predlogov iz Sporočila Komisije iz leta 2004 z naslovom „Akcijski načrt za ekološko kmetijstvo“ je osredotočen na razvoj trga ekološke hrane s pomočjo informacij. V ta namen bo načrtovano zbiranje statističnih podatkov o proizvodnji in trženju ekoloških izdelkov. Pravno strukturo sistema EU za kmetijsko statistiko je treba v prihodnje poenostaviti in izvajati v EU ter državah kandidatkah.

Posebna pozornost bo namenjena razvoju posebnih kazalnikov za okoljsko in trajnostno upravljanje gozdov in lesne industrije. Treba bo spremljati akcijski načrt EU za gozdove po začetni fazi, načrtovani za 2006/2007.

Program statistike ribištva bo obsegal stalno izvajanje obstoječe zakonodaje, vključno s statistiko ribogojstva, razvojem socialno-ekonomskih kazalnikov ter kazalnikov trajnostnega razvoja in uvedbo bilanc zalog za ribiške proizvode. Eurostat bo sledil razvoju v predlagani pomorski politiki in temu ustrezno prilagajal svoj program dela.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Načeloma izvesti popis na področju kmetijstva leta 2009–2010 v skladu s pravnimi akti in opraviti raziskavo desetletnega obdobja o vinogradih. Leta 2008 dati na voljo rezultate raziskave o strukturi kmetij iz leta 2007 (tako kot rezultate raziskave o sadnem drevju iz leta 2007). |
| --- | --- |

—

Načeloma izvesti popis na področju kmetijstva leta 2009–2010 v skladu s pravnimi akti in opraviti raziskavo desetletnega obdobja o vinogradih. Leta 2008 dati na voljo rezultate raziskave o strukturi kmetij iz leta 2007 (tako kot rezultate raziskave o sadnem drevju iz leta 2007).

| — | V skladu s pravnimi akti izvesti raziskave o metodah kmetijske proizvodnje, rabi zemljišč, rabi inputov in ekološkem kmetijstvu. |
| --- | --- |

—

V skladu s pravnimi akti izvesti raziskave o metodah kmetijske proizvodnje, rabi zemljišč, rabi inputov in ekološkem kmetijstvu.

| — | Trenutne raziskave o pridelkih in živinoreji izvajati v skladu s spremenjenimi pravnimi akti z namenom združitve in poenostavitve obstoječe zakonodaje in zmanjšati obremenitev poročanja. |
| --- | --- |

—

Trenutne raziskave o pridelkih in živinoreji izvajati v skladu s spremenjenimi pravnimi akti z namenom združitve in poenostavitve obstoječe zakonodaje in zmanjšati obremenitev poročanja.

| — | Ovrednotena bo trenutna študija izvedljivosti o dohodkih sektorja kmetijskih gospodinjstev. |
| --- | --- |

—

Ovrednotena bo trenutna študija izvedljivosti o dohodkih sektorja kmetijskih gospodinjstev.

| — | Še naprej razvijati in dajati na voljo kazalnike o razvoju podeželja in kmetijsko-okoljske kazalnike. |
| --- | --- |

—

Še naprej razvijati in dajati na voljo kazalnike o razvoju podeželja in kmetijsko-okoljske kazalnike.

| — | Posebno pozornost nameniti razvoju učinkovitejšega sistema za zbiranje in potrjevanje veljavnosti kmetijske statistike. |
| --- | --- |

—

Posebno pozornost nameniti razvoju učinkovitejšega sistema za zbiranje in potrjevanje veljavnosti kmetijske statistike.

| — | Treba bo zbrati in pripraviti nove statistične informacije za pomoč pri predlagani pomorski politiki, ki jo trenutno pripravlja Komisija. |
| --- | --- |

—

Treba bo zbrati in pripraviti nove statistične informacije za pomoč pri predlagani pomorski politiki, ki jo trenutno pripravlja Komisija.

NASLOV III

PROSTI PRETOK OSEB, STORITEV IN KAPITALA (4)

Pravni okvir

Prosti pretok kapitala in storitev je bistven za notranji trg EU. Je del tako imenovanih „temeljnih svoboščin“, ki so osrednjega pomena za notranji trg. V okviru svoje pristojnosti pri spremljanju ustrezne in pravočasne uporabe določb Pogodbe, ki urejajo prosti pretok kapitala in storitev, Komisija zahteva zanesljive in primerljive statistične informacije.

Ustrezne določbe Pogodbe, ki urejajo prosti pretok kapitala, so vključene v členih 56 do 60 Pogodbe ES. Prosto zagotavljanje čezmejnih storitev je določeno v členu 49 navedene pogodbe.

Pravni akti, ki obravnavajo ustrezna statistična področja, so: Uredba (ES) št. 184/2005, Odločba št. 1608/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o znanosti in tehnologiji (5); Uredba (ES) št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o statistiki Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij (6); predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o strukturni statistiki podjetij.

Trenutno stanje

Zaradi vedno večjega pomena prostega pretoka storitev in kapitala prihaja do povečanega povpraševanja po visokokakovostni statistiki. Ob ohranjanju nizke stopnje obremenitve anketirancev sta pravočasna objava ustreznih podatkov in prilagajanje sistema spreminjajočim se potrebam oblikovalcev politik resnični izziv.

Od leta 2006 je izvajanje Uredbe o plačilni bilanci dvignilo kakovost podatkov o trgovini s storitvami in neposrednih naložbah. Poleg tega bo statistika o tujih povezanih podjetjih omogočila merjenje globalizacije proizvodnih sistemov. Statistika bo še naprej zajemala trgovino zunaj in znotraj EU ter tako zadovoljila potrebe notranjega trga.

Z naraščajočim pomenom večnacionalnih podjetij bodo potrebne nove oblike zbiranja podatkov. Nova uredba o poslovnih registrih vključuje pošiljanje posameznih podatkov o večnacionalnih skupinah podjetij Eurostatu in povratnih usklajenih informacij državam članicam za register Skupnosti večnacionalnih skupin podjetij (evroskupin), ki se bo v celoti začel izvajati od leta 2008.

Redno pripravljanje visokokakovostne statistike poštnih storitev je bistvenega pomena za evropske oblikovalce politik, nacionalne regulatorje in izvajalce poštnih storitev, da bi pripomogli k razvoju poštnega sektorja v smeri odprtega trga poštnih storitev. Da bi zagotovili visoko kakovost podatkov, bodo pogoji za zbiranje podatkov temeljili na oceni pilotnega projekta iz leta 2006.

Internacionalizacija raziskovanja in razvoja ter s tem povezanih človeških virov je bistvena za uspešnost evropskega gospodarstva. Zato je pomembno, da se podatki za področje razvoja in raziskav zbirajo v okviru plačilne bilance, statističnih podatkov o tujih povezanih podjetjih in ukrepov za večnacionalna podjetja.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Na vseh zadevnih področjih se bo uporabila klasifikacija gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 s podrobnejšo razčlenitvijo storitev. |
| --- | --- |

—

Na vseh zadevnih področjih se bo uporabila klasifikacija gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 s podrobnejšo razčlenitvijo storitev.

| — | Zagotoviti izvajanje in posodobitev ključne zakonodaje (plačilna bilanca, mednarodna trgovina s storitvami, neposredne tuje naložbe in tuja povezana podjetja). |
| --- | --- |

—

Zagotoviti izvajanje in posodobitev ključne zakonodaje (plačilna bilanca, mednarodna trgovina s storitvami, neposredne tuje naložbe in tuja povezana podjetja).

| — | Zagotoviti izboljšanje merjenja internacionalizacije raziskovanja in razvoja. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti izboljšanje merjenja internacionalizacije raziskovanja in razvoja.

| — | Delo v zvezi s statistiko dovoljenj za prebivanje – vključno za državljane EU in tretjih držav – se bo nadaljevalo, dokler bodo politike Skupnosti potrebovale tovrstne podatke. |
| --- | --- |

—

Delo v zvezi s statistiko dovoljenj za prebivanje – vključno za državljane EU in tretjih držav – se bo nadaljevalo, dokler bodo politike Skupnosti potrebovale tovrstne podatke.

NASLOV IV

VIZUMI, AZIL, PRISELJEVANJE IN DRUGE POLITIKE V ZVEZI S PROSTIM GIBANJEM OSEB (7)

Pravni okvir

Razvila se bo statistika o migraciji in azilu ter kriminalu in kazenskem pravosodju, v kolikor je to potrebno za izvajanje dejavnosti Skupnosti, ki bo izpolnjevala potrebe po statistikah za podporo akcijskemu načrtu Komisije v okviru izvajanja Haaškega programa na področju svobode, varnosti in pravic. Ta akcijski načrt vključuje predloge za upravljanje migracijskih tokov, socialno in ekonomsko vključevanje migrantov, mejni nadzor, azil in krepitev varnosti s skupnimi ukrepi proti kriminalu, zlasti organiziranemu. Pri izvajanju teh ukrepov bo potrebno znatno povečanje razpoložljivosti in kakovosti statistike. To še zlasti velja za izvajanje štirih novih skladov, predlaganih v okvirnem programu Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov za obdobje 2007–2013. Ta razvoj dogodkov se bo začel pred letom 2008, vendar se bo nadaljeval v celotnem času poteka tega statističnega programa in tudi po njem.

Trenutno stanje

Statistika Skupnosti o migraciji in azilu se trenutno sooča z resnimi težavami v zvezi z nerazpoložljivostjo podatkov in nezadostno uskladitvijo. Ukrepi za odpravo teh pomanjkljivosti potekajo in se bodo nadaljevali skozi celotno programsko obdobje. Podlaga za izboljšave bo izvajanje nove zakonodaje o statistiki Skupnosti o migraciji in azilu v prvih letih tega programa. Možnosti na področju statistike o kriminaliteti se bodo dodatno preučile v skladu z akcijskim načrtom EU 2006–2010 o razvoju usklajenega in celovitega okvira za merjenje kriminalitete in kazenskega pravosodja. Proučeni bosta izvedljivost in smotrnost uvedbe pravne podlage za statistiko na tem področju.

Ob priznavanju velikih razlik v nacionalnih upravnih in statističnih sistemih za migracijo in azil ter kriminaliteto in pravosodje se bodo ukrepi za izboljšanje primerljivosti statistik namesto na uvedbo skupnih virov podatkov in postopkov osredotočili na uskladitev statističnih rezultatov. Kljub temu bo morda v nekaterih primerih (na primer za statistiko o organiziranem kriminalu) potrebno razviti nove vire podatkov.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Dokončati izvajanje zakonodaje za statistiko Skupnosti o migraciji in azilu. S tem bo zagotovljen okvir za tekoče ukrepe za izboljšanje razpoložljivosti, primerljivosti, pravočasnosti in političnega pomena te statistike. |
| --- | --- |

—

Dokončati izvajanje zakonodaje za statistiko Skupnosti o migraciji in azilu. S tem bo zagotovljen okvir za tekoče ukrepe za izboljšanje razpoložljivosti, primerljivosti, pravočasnosti in političnega pomena te statistike.

| — | Razviti statistiko, ki zagotavlja socialno-ekonomske informacije o migrantski populaciji, in jo po potrebi razčleniti glede na spol, vključno z uporabo priložnostnih modulov pri anketi o delovni sili in zbiranjem informacij o migrantih, kot del programa Skupnosti popisa prebivalstva 2011. |
| --- | --- |

—

Razviti statistiko, ki zagotavlja socialno-ekonomske informacije o migrantski populaciji, in jo po potrebi razčleniti glede na spol, vključno z uporabo priložnostnih modulov pri anketi o delovni sili in zbiranjem informacij o migrantih, kot del programa Skupnosti popisa prebivalstva 2011.

| — | Nadaljevati s tekočimi raziskavami o možnostih za statistiko Skupnosti o kriminaliteti (vključno z organiziranim kriminalom), viktimizaciji in kazenskem pravosodju. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati s tekočimi raziskavami o možnostih za statistiko Skupnosti o kriminaliteti (vključno z organiziranim kriminalom), viktimizaciji in kazenskem pravosodju.

NASLOV V

PREVOZ

Pravni okvir

Prometna politika EU se je v zadnjih 15 letih hitro razvijala. Njeni cilji so bili opredeljeni v belih knjigah o prometu iz let 1992 in 2001 ter Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu iz junija 2006 z naslovom „Naj Evropa ostane v gibanju – trajnostna mobilnost za našo celino. Vmesni pregled Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001“. Prizadeva si za optimizacijo prevoznih sistemov, ki omogočajo učinkovito, konkurenčno, varno in okolju prijazno izvajanje posameznih načinov prevoza in njihovo kombiniranje v intermodalnih prevoznih verigah. Potreben je čistejši in učinkovitejši prevoz za odpravo negativnih stranskih učinkov povečane mobilnosti. Prometna politika Unije je v središču strategije Evropske unije za trajnostni razvoj in lizbonske agende za rast in delovna mesta.

Trenutno stanje

Prometna statistika Skupnosti si prizadeva za celovit informacijski sistem o prometu, vključno s podatki o tokovih potnikov in blaga, prometu, infrastrukturi, opremljenosti, načinih prevoza, opremi, osebni mobilnosti, varnosti, porabi energije in vplivih na okolje, prevoznih stroških, naložbah v infrastrukturo, prevoznikih, strukturnih kazalnikih ter kazalnikih trajnostnega razvoja.

Zajetje statistike o tokovih potnikov in blaga ter prometu je dobro za vse načine prevoza, razen za cestni prevoz potnikov in nemotorizirane načine. Poleg tega je prometna statistika za vse načine prevoza trenutno brez nekaterih pomembnih podatkov, ki so potrebni pri spremljanju prometnih zastojev, zračnih emisij in drugih negativnih okoljskih vplivov. Statistika tovornega prevoza je še vedno osredotočena na posamezne vrste prevoza in ne zagotavlja dovolj informacij o intermodalnih prevoznih verigah.

Trenutno primanjkuje kazalnikov, ki upoštevajo dejanske pogoje inter- in intramodalne konkurence, zlasti kar zadeva posamezne vidike pogojev delovanja: raven obdavčevanja, stopnja uporabe in zaračunavanja cestnin, stroški dela in določanje cen prevoza.

Trenutno se informacijski sistem o prometu sooča s pomanjkanjem podatkov o naložbah in stroških v prometni infrastrukturi ter večji prostorski razčlenitvi podatkov o prometnih omrežjih in tokovih v povezavi med geografsko zastopanostjo prometnega omrežja in zbranimi podatki o omrežju, ki so potrebni za podporo naložbam v evropsko prometno infrastrukturo in regionalne politike Skupnosti.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Konsolidirati in dopolniti zakonsko podlago, ki obsega prometno statistiko Skupnosti po vseh načinih prevoza. Še naprej nadaljevati z delom glede oblikovanja kazalnikov v zvezi z razčlenitvijo po panogah pri potniškem in tovornem prevozu. Poseben poudarek bo namenjen cestnemu prevozu potnikov. |
| --- | --- |

—

Konsolidirati in dopolniti zakonsko podlago, ki obsega prometno statistiko Skupnosti po vseh načinih prevoza. Še naprej nadaljevati z delom glede oblikovanja kazalnikov v zvezi z razčlenitvijo po panogah pri potniškem in tovornem prevozu. Poseben poudarek bo namenjen cestnemu prevozu potnikov.

| — | Spodbujati zbiranje dodatnih statistik o intermodalnih prevoznih verigah, mestnem prometu ter oblikovanje kazalnikov, potrebnih za nadzor vključevanja okoljskih in varnostnih vprašanj v prometne politike, pri tem pa upoštevati vidik razmerja med stroški in obremenitvami ter vidik koristi. Spremeniti zbiranje podatkov o izdatkih glede naložb v infrastrukturo in njihovih stroških. Upoštevala se bo tudi potreba po kazalnikih o logistični učinkovitosti. Poseben poudarek bo namenjen zbiranju podatkov o prometu, ki bodo izraženi v kilometrih na vozilo. |
| --- | --- |

—

Spodbujati zbiranje dodatnih statistik o intermodalnih prevoznih verigah, mestnem prometu ter oblikovanje kazalnikov, potrebnih za nadzor vključevanja okoljskih in varnostnih vprašanj v prometne politike, pri tem pa upoštevati vidik razmerja med stroški in obremenitvami ter vidik koristi. Spremeniti zbiranje podatkov o izdatkih glede naložb v infrastrukturo in njihovih stroških. Upoštevala se bo tudi potreba po kazalnikih o logistični učinkovitosti. Poseben poudarek bo namenjen zbiranju podatkov o prometu, ki bodo izraženi v kilometrih na vozilo.

| — | Oblikovati kazalnike za analizo konkurenčnosti prevoznega sektorja ter inter- in intramodalne konkurence; zbrati ustrezne podatke, rezultate pa širiti v ustrezni obliki. |
| --- | --- |

—

Oblikovati kazalnike za analizo konkurenčnosti prevoznega sektorja ter inter- in intramodalne konkurence; zbrati ustrezne podatke, rezultate pa širiti v ustrezni obliki.

NASLOV VI

SKUPNA PRAVILA O KONKURENCI, OBDAVČEVANJU IN PRIBLIŽEVANJU ZAKONODAJE

Neposreden statistični program ni potreben. Statistične informacije za ta naslov se po potrebi izpeljejo iz podatkov in kazalnikov, zbranih za druge naslove v programu.

NASLOV VII

EKONOMSKA IN MONETARNA POLITIKA

Pravni okvir

Določbe Pogodbe ES: člen 99 (uskladitev in nadzor ekonomskih politik); člen 104 (spremljanje proračunskega razvoja); člen 105 (monetarna politika in stabilnost cen); člen 133 (skupna trgovinska politika); člen 269 (lastna sredstva).

Glavni predpisi: Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (8) (ESR 95); Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (uredba BND) (9); Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (10); Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (11); Uredba Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (12); Uredba Sveta (ES) št. 1165/98 z dne 19. maja 1998 o kratkoročnih statističnih kazalnikih (13); Uredba (ES) št. 184/2005; Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 723/2004 dne 22. marca 2004 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (14).

Trenutno stanje

Nadzor in usklajevanje makroekonomske politike v Evropski uniji, vodenje monetarne politike znotraj ekonomske in monetarne unije ter strukturne politike Skupnosti potrebujejo dobro statistično podporo. Poleg tega je zagotavljanje statistike za administrativne namene EU zelo pomembno.

Eurostat in države članice morajo zagotoviti uspešno izvajanje programa pošiljanja podatkov Evropskega sistema računov. Ti podatki so ključni za analize poslovnega cikla in strukturne analize. S pomočjo projekta EU KLEMS bodo prizadevanja usmerjena v izboljšanje merjenja produktivnosti.

Zagotavljanje statistike za administrativne namene EU ostaja zelo pomembno. To vključuje zagotavljanje podatkov o BND in davku na dodano vrednost za izračune lastnih sredstev, makroekonomskih podatkov v podporo strukturnim politikam (zlasti paritete kupne moči) ter podatkov o osebnih prejemkih in pokojninah uradnikov EU.

S spremljanjem usklajenosti in primerljivosti podatkov, ki se uporabljajo za proračunski in davčni nadzor, bodo nosilcem odločanja zagotovljeni visokokakovostni in primerljivi statistični instrumenti, kar bo pomagalo pri dobrem ocenjevanju razmer v vsaki državi članici.

V zadnjih letih se je razvoj harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (HICP) upočasnil in treba si je bolj odločno prizadevati za izboljšanje kakovosti HICP (zlasti glede stanovanj, v katerih živijo lastniki, kakovostnih prilagoditev in vzorčenja).

Stalno je treba izboljševati pravočasnost, obseg in razširjanje glavnih evropskih ekonomskih kazalnikov (PEEI). To bi moralo biti sorazmerno s tveganjem, povezanim s kakovostjo statistik, zlasti z zanesljivostjo zgodnjih ocen. Kar zadeva kratkoročne statistične kazalnike (STS), je treba izboljšati zajetje storitev, zlasti cen storitev, dolžino časovnih vrst in pravočasnost podatkov.

Kar zadeva plačilnobilančno statistiko, vključujejo glavni izzivi zagotavljanje ustreznih inputov v nacionalne račune in kakovosti virov podatkov v državah članicah ob dvigu pragov bančnega poročanja.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Aktivno sodelovanje Eurostata in držav članic pri reviziji mednarodnih standardov za nacionalne račune (SNR 93) in plačilnobilančno statistiko (BPM5). |
| --- | --- |

—

Aktivno sodelovanje Eurostata in držav članic pri reviziji mednarodnih standardov za nacionalne račune (SNR 93) in plačilnobilančno statistiko (BPM5).

| — | Revizija Evropskega sistema računov (ESR 95). |
| --- | --- |

—

Revizija Evropskega sistema računov (ESR 95).

| — | Izvajanje klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 v nacionalnih računih, plačilnobilančni statistiki in kratkoročnih statističnih kazalnikih ter izvajanje druge ključne zakonodaje. |
| --- | --- |

—

Izvajanje klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 v nacionalnih računih, plačilnobilančni statistiki in kratkoročnih statističnih kazalnikih ter izvajanje druge ključne zakonodaje.

| — | Vzpostaviti evropski sistem za statistiko življenjskih potrebščin, ki je usmerjen na poenostavitev HICP in konsolidacijo pravnega okvira HICP, ter zagotoviti verodostojnost HICP s pomočjo učinkovitejše komunikacijske politike in strategije skladnosti. |
| --- | --- |

—

Vzpostaviti evropski sistem za statistiko življenjskih potrebščin, ki je usmerjen na poenostavitev HICP in konsolidacijo pravnega okvira HICP, ter zagotoviti verodostojnost HICP s pomočjo učinkovitejše komunikacijske politike in strategije skladnosti.

| — | Izboljšati skladnost med podatki o zaposlenosti in nacionalnimi računi. |
| --- | --- |

—

Izboljšati skladnost med podatki o zaposlenosti in nacionalnimi računi.

NASLOV VIII

ZAPOSLOVANJE

Pravni okvir

Razvoj statistike dela EU bo potekal v okviru revidirane lizbonske strategije, ki je zdaj osredotočena na rast in delovna mesta v Evropi, ciljev in meril uspešnosti, določenih v okviru evropske strategije zaposlovanja, ter ekonomske in monetarne unije, ki potrebuje obsežen sistem medletne statistike, da se predstavi razvoj trga dela v euroobmočju in Evropski uniji.

Trenutno stanje

Trden pravni okvir ureja statistiko dela, s čimer se zagotovi reden prenos podatkov za oceno zaposlenosti, nezaposlenosti, prejemkov in stroškov dela. Kljub temu bo treba za nove politike zakonodajo na področju statistike razširiti na druga področja, kot so:

| (i) | statistika o prostih delovnih mestih za oceno povpraševanja na trgu dela in dopolnitev statistike o zaposlenosti in nezaposlenosti; |
| --- | --- |

(i)

statistika o prostih delovnih mestih za oceno povpraševanja na trgu dela in dopolnitev statistike o zaposlenosti in nezaposlenosti;

| (ii) | položaj migrantov na trgu dela za spodbujanje vključevanja te populacije; |
| --- | --- |

(ii)

položaj migrantov na trgu dela za spodbujanje vključevanja te populacije;

| (iii) | položaj starejših delavcev na trgu dela ter |
| --- | --- |

(iii)

položaj starejših delavcev na trgu dela ter

| (iv) | prehod iz šole na delovno mesto za podporo ustreznih politik, s čimer se zagotovi nemoteno vključevanje mladih na trg dela. |
| --- | --- |

(iv)

prehod iz šole na delovno mesto za podporo ustreznih politik, s čimer se zagotovi nemoteno vključevanje mladih na trg dela.

Druga področja, kot so kakovost pri delu in zaposlovanju v smislu starajoče se delovne sile, sposobnost prilagajanja delavcev in podjetij ter potrebe trga dela informacijske družbe, bodo svojo pozornost še naprej usmerjala v razvoj statistike.

Statistike zaposlenosti in nezaposlenosti so namenjene predvsem makroekonomskim potrebam. Pri tem pa se ne upoštevajo v celoti obstoječe regionalne razlike, zlasti v določenih urbanih okoljih.

Zaradi izboljšanja ankete o delovni sili Skupnosti (ADS) v zadnjih letih so ta raziskava in letni moduli postali glavni vir za pripravo primerljivih podatkov na trgu dela. Raziskava delovne sile Skupnosti temelji na gospodinjstvih, katerih rezultate je treba dopolniti s podatki podjetij, kot so strukturne in kratkoročne statistike o prejemkih in stroških dela. Kljub temu je treba statistiko trga delovne sile še izboljšati, zlasti z boljšo skladnostjo podatkov o zaposlenosti iz nacionalnih računov ter drugih raziskav na poslovnem področju in področju kmetijstva ter uvedbo sheme evropskega vzorčenja in hitrih ocen, da se izboljša pravočasnost razširjanja kazalnikov. Prav tako si je treba prizadevati, da se podrobno analizirajo obstoječi viri podatkov, izboljša posredovanje anonimnih individualnih podatkov, zbranih za namene statistik Skupnosti, znanstveni skupnosti in da se leta 2011 uvede revidirana klasifikacija poklicev (ISCO), ki bo bolje odražala strukturo delovnih mest in omogočala boljšo mednarodno primerjavo.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Opredeliti in izvesti priložnostni modul raziskave delovne sile Skupnosti 2008 o položaju migrantov na trgu dela in njihovih potomcev, priložnostni modul raziskave delovne sile Skupnosti o prehodu iz šole na delovno mesto 2009 in program priložnostnih modulov raziskav delovne sile Skupnosti 2010–2012. |
| --- | --- |

—

Opredeliti in izvesti priložnostni modul raziskave delovne sile Skupnosti 2008 o položaju migrantov na trgu dela in njihovih potomcev, priložnostni modul raziskave delovne sile Skupnosti o prehodu iz šole na delovno mesto 2009 in program priložnostnih modulov raziskav delovne sile Skupnosti 2010–2012.

| — | Razširiti strukturne raziskave, ki zajemajo prejemke in stroške dela, na celotno gospodarstvo in izvesti raziskave o stroških dela 2008 in raziskave o strukturi prejemkov 2010. |
| --- | --- |

—

Razširiti strukturne raziskave, ki zajemajo prejemke in stroške dela, na celotno gospodarstvo in izvesti raziskave o stroških dela 2008 in raziskave o strukturi prejemkov 2010.

| — | V kratkoročno statistiko trga delovne sile se lahko uvede sheme evropskega vzorčenja s širšo uporabo obstoječih podatkov, s čimer se omogoči pravočasna priprava mesečnih in četrtletnih zbirnih podatkov o zaposlenosti in nezaposlenosti za euroobmočje. |
| --- | --- |

—

V kratkoročno statistiko trga delovne sile se lahko uvede sheme evropskega vzorčenja s širšo uporabo obstoječih podatkov, s čimer se omogoči pravočasna priprava mesečnih in četrtletnih zbirnih podatkov o zaposlenosti in nezaposlenosti za euroobmočje.

| — | Statistike zaposlenosti in nezaposlenosti lahko vključujejo bolj osredotočene regionalne kazalnike, zlasti za urbana okolja in strnjena naselja, da bi se celovitejše upoštevale lokalne razlike v zaposlovanju in nezaposlenosti. Do leta 2010 se bo preučila potreba po morebitni uvedbi letnih statistik za strnjena naselja z več kot 500 000 prebivalci in stroški takšne uvedbe. |
| --- | --- |

—

Statistike zaposlenosti in nezaposlenosti lahko vključujejo bolj osredotočene regionalne kazalnike, zlasti za urbana okolja in strnjena naselja, da bi se celovitejše upoštevale lokalne razlike v zaposlovanju in nezaposlenosti. Do leta 2010 se bo preučila potreba po morebitni uvedbi letnih statistik za strnjena naselja z več kot 500 000 prebivalci in stroški takšne uvedbe.

| — | Statistika dela omogoči spremljanje zaposlovanja na področju informacijske družbe. |
| --- | --- |

—

Statistika dela omogoči spremljanje zaposlovanja na področju informacijske družbe.

| — | Dosledno izvajati prihodnjo uredbo Sveta o statistiki prostih delovnih mest. |
| --- | --- |

—

Dosledno izvajati prihodnjo uredbo Sveta o statistiki prostih delovnih mest.

| — | Uporaba klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 v strukturnih raziskavah o prejemkih in stroških dela, četrtletnem indeksu stroškov dela in v stalni anketi o delovni sili. |
| --- | --- |

—

Uporaba klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 v strukturnih raziskavah o prejemkih in stroških dela, četrtletnem indeksu stroškov dela in v stalni anketi o delovni sili.

NASLOV IX

SKUPNA TRGOVINSKA POLITIKA

Pravni okvir

Po členu 133 Pogodbe je Komisija odgovorna za vodenje pogajanj o trgovinskih sporazumih, vključno s trgovinskimi sporazumi o storitvah, s tretjimi državami. Pravni akti, ki obravnavajo ustrezna statistična področja, so: Uredba Sveta (ES) št. 1172/95 z dne 22. maja 1995 o statističnih podatkih v zvezi z blagovno menjavo Skupnosti in njenih držav članic z državami nečlanicami (15); Uredba (ES) št. 184/2005; Uredba (ES) št. 716/2007.

Trenutno stanje

S pojavom novih konkurentov in partnerjev na področju trgovine (na primer Kitajska, Indija, Brazilija in Latinska Amerika) in tudi zaradi strukturnih sprememb na področju trgovine z blagom in storitvami se potrebe po podatkih povečujejo. Poleg tega ostajajo visokokakovostno zbiranje, analiza in usklajevanje podatkov iz držav kandidatk in glavnih držav partneric EU prednostna naloga.

Hkrati se bo prizadevalo za ohranitev standardov kakovosti v zvezi s čezmejno trgovino s storitvami, neposrednimi tujimi naložbami in trgovino tujih povezanih podjetij. Zato bo zelo pomembno izvajanje Uredbe (ES) št. 184/2005 in Uredbe (ES) št. 716/2007.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Uveljaviti novo zakonodajo Extrastat, pri čemer je glavni cilj zagotoviti ustrezne dodatne carinske informacije in dopolnilne statistične podatke z uporabo registrov gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

—

Uveljaviti novo zakonodajo Extrastat, pri čemer je glavni cilj zagotoviti ustrezne dodatne carinske informacije in dopolnilne statistične podatke z uporabo registrov gospodarskih subjektov.

| — | Zagotoviti izvajanje in posodobitev ključne zakonodaje (plačilna bilanca, mednarodna trgovina s storitvami, neposredne tuje naložbe in tuja povezana podjetja). |
| --- | --- |

—

Zagotoviti izvajanje in posodobitev ključne zakonodaje (plačilna bilanca, mednarodna trgovina s storitvami, neposredne tuje naložbe in tuja povezana podjetja).

| — | Uveljaviti nove mednarodne metodološke standarde MDS pri sestavljanju plačilnobilančne statistike EU. |
| --- | --- |

—

Uveljaviti nove mednarodne metodološke standarde MDS pri sestavljanju plačilnobilančne statistike EU.

| — | V EU uveljaviti določbe Priročnika za statistiko mednarodne trgovine s storitvami in njegove revidirane različice. |
| --- | --- |

—

V EU uveljaviti določbe Priročnika za statistiko mednarodne trgovine s storitvami in njegove revidirane različice.

NASLOV X

CARINSKO SODELOVANJE

Neposreden statistični program ni potreben. Statistične informacije za ta naslov se po potrebi izpeljejo iz podatkov in kazalnikov, zbranih za druge naslove v programu.

NASLOV XI

SOCIALNA POLITIKA, IZOBRAŽEVANJE, POKLICNO USPOSABLJANJE IN MLADINA

Pravni okvir

Statistika bo na tem področju oblikovana z uporabo odprte metode usklajevanja (OMC), in sicer na področju socialne izključenosti, pokojnin in dolgotrajne nege; strategija trajnostnega razvoja; členov 143 (poročilo o socialnih razmerah) in 13 (prepoved diskriminacije) Pogodbe ES; strategija zdravja in varnosti pri delu; Resolucija Sveta iz leta 2003 o spodbujanju zaposlovanja in socialnega vključevanja invalidov in Sporočilo Komisije o enakih možnostih za invalide: Evropski akcijski načrt. V strategiji izobraževanja za trajnostni razvoj Ekonomske komisije OZN za Evropo so prav tako navedene zahteve za razvoj podatkov.

Trenutno stanje

Sistem statistike o življenjskih pogojih in socialni zaščiti temelji na dveh glavnih stebrih: ESSPROS (statistika o socialni zaščiti) in EU-SILC (statistika o dohodkih in življenjskih razmerah). Ta dva stebra podpirata kazalnike iz Laekna in pokojninske kazalnike odprte metode usklajevanja. Napredek je treba doseči še pri oblikovanju kazalnikov o regionalni revščini in revščini otrok.

Glede demografskih sprememb v EU se bodo v okviru odprte metode usklajevanja ter v sodelovanju z ustreznimi delovnimi skupinami Sveta dodatno razvili kazalniki in statistične analize v zvezi s staranjem, finančno vzdržnostjo, produktivnostjo in udeležbo na trgu dela.

Podatki o vseživljenjskem učenju obsegajo informacije o formalnem in neformalnem izobraževanju in usposabljanju ter o priložnostnem učenju. Na podlagi že oblikovane statistike o izobraževanju so bili zbrani novi podatki o poklicnem usposabljanju v podjetjih (ki merijo zavezanost in prispevek podjetij k poklicnemu usposabljanju zaposlenih) ali o izobraževanju in usposabljanju odraslih. Podatki o mladini so na voljo iz obstoječih raziskav, ki bodo v celoti izkoriščene, preden se v obstoječe raziskave vključi dimenzija mladih.

Na področju zdravja in varnosti pri delu se bo zbiranje in analiziranje podatkov osredotočilo na vzroke, okoliščine in stroške nesreč pri delu, poklicne bolezni in zdravstvene težave, povezane z delom, ter na dejavnike, ki lahko negativno vplivajo na zdravje delavcev. Še naprej se bo razvijalo zbiranje statistik, zlasti usklajenih modulov raziskav o invalidnosti. Statistike bodo dodatno izboljšane za podporo razvoju visokokakovostnega, dostopnega in trajnostnega zdravstvenega varstva ter dolgotrajne nege.

Glavni cilj demografske statistike bo zagotoviti izčrpen sklop podatkov in analiz, ki so potrebni za oceno posledic demografskih sprememb v Evropi. To se bo doseglo z izboljšanjem metodologije in vsebine zbiranja demografskih podatkov, uveljavitvijo zakonodaje za izvedbo popisov prebivalstva in stanovanj leta 2011 ter redno proizvodnjo dolgoročnih demografskih napovedi.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Razviti omejen sklop osrednjih spremenljivk in oblikovati nov instrument evropskega sistema socialnih statističnih modulov raziskav (E4SM). |
| --- | --- |

—

Razviti omejen sklop osrednjih spremenljivk in oblikovati nov instrument evropskega sistema socialnih statističnih modulov raziskav (E4SM).

| — | Konsolidirati projekt EU-SILC, uvesti vzdolžno razširjanje in uveljaviti koncept bruto dohodka. |
| --- | --- |

—

Konsolidirati projekt EU-SILC, uvesti vzdolžno razširjanje in uveljaviti koncept bruto dohodka.

| — | Oblikovati kazalnike o regionalni revščini (z uporabo metode preprostega ocenjevanja, če nacionalni regionalni podatki niso na voljo) in revščini otrok. |
| --- | --- |

—

Oblikovati kazalnike o regionalni revščini (z uporabo metode preprostega ocenjevanja, če nacionalni regionalni podatki niso na voljo) in revščini otrok.

| — | Sprejeti izvedbene uredbe o ESSPROS za izboljšanje zajetja, primerljivosti in pravočasnosti podatkov. |
| --- | --- |

—

Sprejeti izvedbene uredbe o ESSPROS za izboljšanje zajetja, primerljivosti in pravočasnosti podatkov.

| — | Sprejeti predlog uredbe o statističnih podatkih o izobraževanju in vseživljenjskem učenju in uredbo izvajati. |
| --- | --- |

—

Sprejeti predlog uredbe o statističnih podatkih o izobraževanju in vseživljenjskem učenju in uredbo izvajati.

| — | Izboljšati obstoječi okvir statistike vseživljenjskega učenja z vidika kakovosti. |
| --- | --- |

—

Izboljšati obstoječi okvir statistike vseživljenjskega učenja z vidika kakovosti.

| — | Do leta 2010 preučiti možnost uporabe indeksa človekovega razvoja ZN v EU, ob upoštevanju tudi stanovanjskih kazalnikov ter kazalnikov zaposlovanja/nezaposlenosti. |
| --- | --- |

—

Do leta 2010 preučiti možnost uporabe indeksa človekovega razvoja ZN v EU, ob upoštevanju tudi stanovanjskih kazalnikov ter kazalnikov zaposlovanja/nezaposlenosti.

| — | Postopno oblikovati statistiko o mladini na vseh stopnjah izobraževanja ter o ekonomskem in socialnem vključevanju mladine z uporabo obstoječih virov in po potrebi z boljšim vključevanjem mladih v obstoječe raziskave. |
| --- | --- |

—

Postopno oblikovati statistiko o mladini na vseh stopnjah izobraževanja ter o ekonomskem in socialnem vključevanju mladine z uporabo obstoječih virov in po potrebi z boljšim vključevanjem mladih v obstoječe raziskave.

| — | Glede na socialni položaj in revščino med otroki zbirati statistične podatke o otrocih ob upoštevanju mednarodno dogovorjene starostne meje otroštva, ki je v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah 18 let. |
| --- | --- |

—

Glede na socialni položaj in revščino med otroki zbirati statistične podatke o otrocih ob upoštevanju mednarodno dogovorjene starostne meje otroštva, ki je v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah 18 let.

| — | Vse zbrane podatke s socialnega področja o posameznikih na ravni EU razčleniti po spolu ter določiti osnovni sklop kazalnikov enakosti med moškimi in ženskami. |
| --- | --- |

—

Vse zbrane podatke s socialnega področja o posameznikih na ravni EU razčleniti po spolu ter določiti osnovni sklop kazalnikov enakosti med moškimi in ženskami.

| — | V sodelovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov pripraviti memorandum o soglasju za opredelitev praktičnih načinov sodelovanja. |
| --- | --- |

—

V sodelovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov pripraviti memorandum o soglasju za opredelitev praktičnih načinov sodelovanja.

| — | Preučiti možnosti za razvoj skupne metodologije za pridobitev ali izboljšanje že obstoječih statističnih podatkov o obsegu in vplivu diskriminacije. |
| --- | --- |

—

Preučiti možnosti za razvoj skupne metodologije za pridobitev ali izboljšanje že obstoječih statističnih podatkov o obsegu in vplivu diskriminacije.

NASLOV XII

KULTURA

Naj tej stopnji je priprava statistike na področju kulture omejena. Poleg tega ni nobenega usklajenega in celovitega okvira ter ločene zakonodaje o statistiki na področju kulture.

Zaradi prispevka kulturnega in ustvarjalnega sektorja k uresničevanju lizbonskih ciljev je treba statistiko na področju kulture konsolidirati ter izvajati redno in trajnostno pripravljanje podatkov (na podlagi različnih virov podatkov). Zato je potrebno celovito metodološko delo za, na primer, boljše merjenje socialnega in ekonomskega vpliva kulturnega in ustvarjalnega sektorja v gospodarstvu, ki temelji na znanju.

NASLOV XIII

JAVNO ZDRAVJE

Pravni okvir

Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (16); Sklep št. 1786/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (17); predlog Komisije z dne 7. februarja 2007 za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu.

Trenutno stanje

Sistem zdravstvenih informacij, ki je bil vzpostavljen v okviru predhodnih programov ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja, se bo nadalje razvijal z ukrepi o „zdravstveni seznanjenosti in informiranosti“ v okviru prihodnjega programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja 2007–2013. Eurostat bo v tesnem sodelovanju z državami članicami in državami EGP/EFTA ter v okviru ESS še naprej razvijal statistični del tega sistema, zlasti na področju kazalnikov zdravja Evropske skupnosti (ECHI).

Statistični podatki o javnem zdravju so potrebni tudi za kazalnike trajnostnega razvoja, strukturne kazalnike, okvirne kazalnike invalidnosti in kazalnike, oblikovane v okviru odprte metode usklajevanja v podporo nacionalnim strategijam za razvoj visokokakovostnega, dostopnega in trajnostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne nege.

V sodelovanju z dejavnostmi v okviru programa javnega zdravja Skupnosti in v sodelovanju z ustreznimi agencijami EU in mednarodnimi organizacijami, ki so pristojne na področju statistike javnega zdravja (WHO, OECD in UNECE), je poudarek na nadaljnjem razvoju in izvajanju metodologije, zlasti na področjih zdravstvenega stanja, determinant zdravja (kot so življenjski slog in okoljski dejavniki), zdravstvenega varstva (vključno z izdatki za zdravje) in vzrokov smrti.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Kjer bo možno, bodo sprejete uredbe Komisije za izvajanje prihodnje uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti na področju javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu. |
| --- | --- |

—

Kjer bo možno, bodo sprejete uredbe Komisije za izvajanje prihodnje uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti na področju javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu.

| — | Okrepiti infrastrukturo za osnovni sistem statistike na področju javnega zdravja, tako da se posebna pozornost nameni proučitvi, konsolidaciji in izvedbi ustreznih metodologij, kot sta evropska anketa o zdravju (European Health Interview Survey – EHIS) in sistem zdravstvenih računov (System of Health Accounts – SHA). |
| --- | --- |

—

Okrepiti infrastrukturo za osnovni sistem statistike na področju javnega zdravja, tako da se posebna pozornost nameni proučitvi, konsolidaciji in izvedbi ustreznih metodologij, kot sta evropska anketa o zdravju (European Health Interview Survey – EHIS) in sistem zdravstvenih računov (System of Health Accounts – SHA).

| — | Izboljšati razpoložljivost, primerljivost, pravočasnost in politični pomen statistike na področju javnega zdravja – vključno s statistiko o invalidnosti in zdravstvenem varstvu, razčlenjeno po spolu, – tako da se posebna pozornost nameni dodatnemu metodološkemu razvoju in ob upoštevanju različnih razmer v posameznih državah. |
| --- | --- |

—

Izboljšati razpoložljivost, primerljivost, pravočasnost in politični pomen statistike na področju javnega zdravja – vključno s statistiko o invalidnosti in zdravstvenem varstvu, razčlenjeno po spolu, – tako da se posebna pozornost nameni dodatnemu metodološkemu razvoju in ob upoštevanju različnih razmer v posameznih državah.

NASLOV XIV

VARSTVO POTROŠNIKOV

Pravni okvir

Potrošniška politika je v zadnjih letih dobila večji pomen (člen 153 Pogodbe ES). Delo Eurostata bo temeljilo na strategiji na področju zdravja in varstva potrošnikov ter predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Skupnosti na področju zdravja in varstva potrošnikov 2007–2013, ki ga je Komisija sprejela aprila 2005.

Širše področje „varstva potrošnikov“ je razdeljeno na dva glavna dela: „potrošniške zadeve“ in „varnost hrane“.

Trenutno stanje

Kar zadeva vprašanja varstva potrošnikov, Eurostat letno izdaja pregledno publikacijo „Potrošniki v Evropi – dejstva in številke“, ustanovil pa je tudi medresorsko projektno skupino za podrobno statistiko cen.

Varnost hrane je pomembna tema v okviru politike varstva potrošnikov in Evropska unija je razvila širok spekter zakonodajnih in drugih ukrepov, katerih namen je zagotavljati učinkovite sisteme nadzora nad celotno verigo, vključno z zakonskimi standardi za okolje in dobro počutje živali.

Namen prizadevanj Eurostata na področju statistike o varnosti hrane je zagotavljati metodološko svetovanje in statistične podatke ne samo oblikovalcem politik, ampak tudi zasebnim zainteresiranim stranem in javnosti na splošno.

Glavne pobude 2008–2012 (potrošniške zadeve):

| — | Razviti „trdo“ uradno statistiko (na primer podrobne cene, čezmejna potrošnja gospodinjstev, poslovanje med podjetji in potrošniki itd.) in metodološko pomoč za mehko statistiko, ki jo pripravijo drugi javni ali zasebni organi. |
| --- | --- |

—

Razviti „trdo“ uradno statistiko (na primer podrobne cene, čezmejna potrošnja gospodinjstev, poslovanje med podjetji in potrošniki itd.) in metodološko pomoč za mehko statistiko, ki jo pripravijo drugi javni ali zasebni organi.

| — | Pripraviti akcijski načrt ob upoštevanju sklepov medresorske projektne skupine za podrobno statistiko cen. |
| --- | --- |

—

Pripraviti akcijski načrt ob upoštevanju sklepov medresorske projektne skupine za podrobno statistiko cen.

| — | Izdelati podrobno študijo o možnem modulu glede vprašanj v zvezi z varstvom potrošnikov, ki ga je treba vključiti v novi instrument (E4SM), ki ga trenutno razvija Eurostat. |
| --- | --- |

—

Izdelati podrobno študijo o možnem modulu glede vprašanj v zvezi z varstvom potrošnikov, ki ga je treba vključiti v novi instrument (E4SM), ki ga trenutno razvija Eurostat.

Glavne pobude 2008–2012 (varnost hrane):

| — | Nadaljevati razvoj ustrezne statistike za spremljanje varnosti hrane. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati razvoj ustrezne statistike za spremljanje varnosti hrane.

| — | Izboljšati razpoložljivost in kakovost statistike o označenih izdelkih (ekološki izdelki, izdelki, proizvedeni iz gensko spremenjenih organizmov, itd). |
| --- | --- |

—

Izboljšati razpoložljivost in kakovost statistike o označenih izdelkih (ekološki izdelki, izdelki, proizvedeni iz gensko spremenjenih organizmov, itd).

NASLOV XV

VSEEVROPSKA OMREŽJA

Neposreden statistični program ni potreben. Statistične informacije za ta naslov se po potrebi izpeljejo iz podatkov in kazalnikov, zbranih za druge naslove v programu.

NASLOV XVI

INDUSTRIJA

Statistika podjetij

Statistika evropskih podjetij mora podpirati analize konkurenčnosti, produktivnosti in rasti ter zagotavljati ključne informacije za spremljanje napredka pri doseganju revidiranih lizbonskih ciljev.

Pravni okvir

Uredba Sveta (EGS) št. 3924/91 z dne 19. decembra 1991 o uvedbi analize industrijske proizvodnje na ravni Skupnosti (18); Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 58/97 z dne 20. decembra 1996 o strukturni statistiki podjetij (19); Uredba (ES) št. 48/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o pripravi letne statistike Skupnosti o jeklarski industriji za referenčna leta 2003–2009 (20); Uredba Komisije (ES) št. 1450/2004 z dne 13. avgusta 2004 o izvajanju Odločbe št. 1608/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o inovacijah (21); Uredba (ES) št. 716/2007; predlog Komisije z dne 5. aprila 2005 za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene.

Trenutno stanje

Strukturna statistika podjetij se uporablja za podrobno analizo evropskega poslovnega sektorja. Glavne težave uporabnikov so nezadostna pravočasnost podatkov ter počasna prilagoditev novim in nastajajočim potrebam politik, na primer nezadostne informacije o storitvenem sektorju, podjetništvu, globalizaciji in prehodu k trajnostnim proizvodnim vzorcem. Za posamezne proizvodne sektorje je statistika proizvodnje bistveno dopolnilo za razumevanje učinkovitosti sektorja.

Statistika Skupnosti o inovacijah je glavno orodje za merjenje inovacij v Evropi. Ta statistika se pripravlja vsaki dve leti od leta 2004. Po možnosti se dovoli dostop do podatkov ankete Skupnosti o inovacijah (CIS).

Statistika o tujih povezanih podjetjih (FATS) se razvija in nova uredba bo ponudila osnovni sklop spremenljivk za merjenje globalizacije. Register Skupnosti večnacionalnih podjetij (EuroGroups), kot ga uvaja nova uredba o poslovnem registru, je v poskusni fazi.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Zagotovi se popolno izvajanje ključne zakonodaje (prenova uredbe o strukturni statistiki podjetij, uredbe FATS in registra EuroGroups). Izvedejo se poskusne študije, načrtovane v zakonodaji, in se podrobno ovrednotijo. |
| --- | --- |

—

Zagotovi se popolno izvajanje ključne zakonodaje (prenova uredbe o strukturni statistiki podjetij, uredbe FATS in registra EuroGroups). Izvedejo se poskusne študije, načrtovane v zakonodaji, in se podrobno ovrednotijo.

| — | V zvezi s CIS 2008 je načrtovana popolna izvedba Priročnika iz Osla 2005. CIS 2010 in nadaljnje raziskave Skupnosti glede inovacij bodo prav tako prispevale k nadaljnjemu izboljšanju kakovosti podatkov in dostopa do njih. |
| --- | --- |

—

V zvezi s CIS 2008 je načrtovana popolna izvedba Priročnika iz Osla 2005. CIS 2010 in nadaljnje raziskave Skupnosti glede inovacij bodo prav tako prispevale k nadaljnjemu izboljšanju kakovosti podatkov in dostopa do njih.

| — | Razvijejo se nove statistike, da se poglobi razumevanje globalizacije gospodarstva in podjetništva. |
| --- | --- |

—

Razvijejo se nove statistike, da se poglobi razumevanje globalizacije gospodarstva in podjetništva.

| — | Težave uporabnikov glede pravočasnosti in počasne odzivnosti na nove potrebe se rešujejo s preskušanjem novih in prožnih načinov zbiranja podatkov, s priložnostnimi raziskavami in evropskimi vzorčnimi pristopi. |
| --- | --- |

—

Težave uporabnikov glede pravočasnosti in počasne odzivnosti na nove potrebe se rešujejo s preskušanjem novih in prožnih načinov zbiranja podatkov, s priložnostnimi raziskavami in evropskimi vzorčnimi pristopi.

| — | Razvili se bodo načini za uvedbo evropskih zbirnih podatkov na najpodrobnejši ravni dejavnosti, pri tem pa bodo zaščitene pravice podjetij do zaupnosti njihovih podatkov. |
| --- | --- |

—

Razvili se bodo načini za uvedbo evropskih zbirnih podatkov na najpodrobnejši ravni dejavnosti, pri tem pa bodo zaščitene pravice podjetij do zaupnosti njihovih podatkov.

| — | Spremenjena klasifikacija gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 se bo izvajala v vseh statistikah podjetij od referenčnega leta 2008 naprej. |
| --- | --- |

—

Spremenjena klasifikacija gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 se bo izvajala v vseh statistikah podjetij od referenčnega leta 2008 naprej.

| — | Pripravljen bo poseben program za preoblikovanje trgovinskih statistik in statistik podjetij. V sklopu tega programa bodo razviti načini za zmanjšanje obremenitve podjetij. |
| --- | --- |

—

Pripravljen bo poseben program za preoblikovanje trgovinskih statistik in statistik podjetij. V sklopu tega programa bodo razviti načini za zmanjšanje obremenitve podjetij.

Statistika o informacijski družbi

Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) je ena glavnih gonilnih sil na poti k vključujoči družbi, boljšim delovnim mestom in večji konkurenčnosti evropskih podjetij. Statistika Eurostata o informacijski družbi je ključnega pomena za evropske oblikovalce politik, da ocenijo strukturne spremembe na poti h gospodarstvu, ki temelji na znanju, in prispevajo k spremljanju napredka v smeri revidiranih lizbonskih ciljev.

Pravni okvir

Uredba (ES) št. 808/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (22).

Trenutno stanje

Eurostat je več let sodeloval pri primerjalni analizi informacijske družbe z zagotavljanjem kazalnikov uporabe IKT v podjetjih in s strani gospodinjstev/posameznikov. Ta dejavnost se bo nadaljevala in izboljševala za prilagoditev potrebam politik, kot je pobuda i2010, ki temelji na prenovljeni lizbonski strategiji in drugih pobudah politik. To pa zahteva ustrezno zakonsko podlago po prenehanju veljavnosti obstoječe zakonodaje.

Da bi presegli vidike pripravljenosti in uporabe, bo zbiranje podatkov o naložbah v IKT in vplivu IKT na rezultate in ravnanje podjetij ter družbo dopolnilo trenutne raziskave Skupnosti. Ovrednotene bodo potrebe po prilagoditvi zakonske podlage za statistiko o informacijski družbi z namenom zagotovitve sklopa podatkov o sektorjih IKT in elektronski komunikaciji, ki bo celovit, pravočasen in skladen z nacionalnimi računi.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Stalno prilagajati kazalnike o informacijski družbi, vključno s kazalniki o sektorju IKT in njegovi konkurenčnosti, spreminjajočim se potrebam politik ob upoštevanju širšega mednarodnega sodelovanja pri merjenju IKT. |
| --- | --- |

—

Stalno prilagajati kazalnike o informacijski družbi, vključno s kazalniki o sektorju IKT in njegovi konkurenčnosti, spreminjajočim se potrebam politik ob upoštevanju širšega mednarodnega sodelovanja pri merjenju IKT.

| — | Razviti statistiko o naložbah v IKT in uvajanju IKT, da se bolje doseže cilj merjenja trajnostnega razvoja in vpliva informacijske družbe. |
| --- | --- |

—

Razviti statistiko o naložbah v IKT in uvajanju IKT, da se bolje doseže cilj merjenja trajnostnega razvoja in vpliva informacijske družbe.

Statistika na področju turizma

Turizem je pomembna gospodarska dejavnost v Evropski uniji, ki ima velike možnosti za večje zaposlovanje in gospodarsko rast ter razvoj in socialno-ekonomsko vključevanje tudi na podeželju, obrobnih in manj razvitih območjih.

Pravni okvir

Direktiva Sveta 95/57/ES z dne 23. novembra 1995 o zbiranju statističnih podatkov na področju turizma (23).

Trenutno stanje

Trenutno se zbira statistika o povpraševanju po turistični nastanitvi in njeni ponudbi ter o ekonomskih vidikih v zvezi z gibanji v turizmu. Vendar se glavne težave pojavljajo pri doseganju večje stopnje primerljivosti obstoječih statistik in vzpostavljanju usklajenih turističnih računov, ki so del širše problematike trajnostnega turizma, za katerega bo treba določiti in izmeriti ustrezne kazalnike. Glede na neposredni učinek dogodkov na turizem, kot so teroristični napadi ali vpliv širjenja nalezljivih bolezni, bo glavna skrb izboljšanje pravočasnosti podatkov.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Posodobiti in po možnosti poenostaviti trenutni sklop statistik na področju turizma in njegovo pravno podlago. |
| --- | --- |

—

Posodobiti in po možnosti poenostaviti trenutni sklop statistik na področju turizma in njegovo pravno podlago.

| — | Izvajati usklajene satelitske račune za turizem (vključno s kazalniki za trajnostni turizem). |
| --- | --- |

—

Izvajati usklajene satelitske račune za turizem (vključno s kazalniki za trajnostni turizem).

Statistika o energetiki

Zanesljiva in okolju prijazna oskrba z dostopnimi energetskimi proizvodi je bistvo energetske politike EU. Sistem statistike o energetiki je bil razvit kot odziv na potrebe te politike.

Pravni okvir

Sistem statistike o energetiki v veliki meri temelji na dogovoru. Obstajajo nekatere pravne obveznosti, ki zajemajo posebne vidike sistema in presegajo okvir Direktive 90/377/EGS z dne 29. junija 1990 o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom (24).

Trenutno stanje

V zadnjih nekaj letih so naftni trgi postali nestanovitni in nepredvidljivi, cene pa so dosegle visoke ravni. Energetska odvisnost EU se stalno povečuje; povpraševanje po energiji raste, kar povzroča negotovost glede zmožnosti zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, medtem ko se trgi elektrike/plina EU še niso razvili v dejanski konkurenčni notranji trg. Znotraj tega političnega okolja se je Komisija – kot odziv na povabilo predsednikov držav in vlad leta 2005 – odzvala s številnimi predlogi (zelena knjiga: Evropska strategija za trajnostno, konkurenčno in varno energijo), kot so ustanovitev evropskega observatorija oskrbe z energijo za spremljanje vzorcev povpraševanja in ponudbe energetskih trgov EU, nova direktiva Skupnosti o ogrevanju in hlajenju, ciljno spremljanje/opredelitev ciljev za obnovljive vire energije po letu 2010 (vključno z elektriko in tekočimi biogorivi) ter spremljanje napredka pri učinkovitosti končne uporabe.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Uredba o statistiki energetike, ki bo zajemala trenutne zahteve in s tem izboljšala kakovost. |
| --- | --- |

—

Uredba o statistiki energetike, ki bo zajemala trenutne zahteve in s tem izboljšala kakovost.

| — | Pravna obveznost za zbiranje statistike o cenah elektrike in plina, ki jih plačujejo gospodinjstva. |
| --- | --- |

—

Pravna obveznost za zbiranje statistike o cenah elektrike in plina, ki jih plačujejo gospodinjstva.

| — | Metodologija ali pristop, ki bo omogočal razkritje podatkov o dejanskih izvornih (namembnih) državah uvoza (izvoza) plina. |
| --- | --- |

—

Metodologija ali pristop, ki bo omogočal razkritje podatkov o dejanskih izvornih (namembnih) državah uvoza (izvoza) plina.

| — | Izboljšanje metodologije/nomenklature za zbiranje statistike o tekočih biogorivih. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje metodologije/nomenklature za zbiranje statistike o tekočih biogorivih.

| — | Opredelitev kazalnikov/zbiranje podatkov za ocenjevanje energetske učinkovitosti, kot predvideva Direktiva 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (25). |
| --- | --- |

—

Opredelitev kazalnikov/zbiranje podatkov za ocenjevanje energetske učinkovitosti, kot predvideva Direktiva 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (25).

| — | Po potrebi razširitev kazalnikov konkurence za ocenjevanje učinkovitosti konkurence in povezovanja trgov plina/elektrike. |
| --- | --- |

—

Po potrebi razširitev kazalnikov konkurence za ocenjevanje učinkovitosti konkurence in povezovanja trgov plina/elektrike.

NASLOV XVII

EKONOMSKA IN SOCIALNA KOHEZIJA

Pravni okvir

Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (26) in njene spremembe; Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (27).

Trenutno stanje

Regionalni statistični podatki se zbirajo za približno dvanajst obsežnih statističnih področij, od katerih so nekatera zajeta s pravnim aktom, druga pa ureja dogovor. Običajno se podatki redno pošiljajo Eurostatu. Podatki za Urban Audit se od leta 2003 zbirajo vsaka tri leta.

Geografske informacije se zbirajo in hranijo v podatkovni bazi GISCO, ki jo uporabljajo Eurostat in vsi generalni direktorati Komisije. Pomanjkanje standardov in usklajenega okvira za zbiranje informacij zahteva znatna sredstva za ustrezno vzdrževanje in posodabljanje. Po drugi strani pa vedno večje zavedanje možnosti kombiniranja geografskih informacij s statističnimi in tematskimi informacijami povečuje zahteve po kartiranju, analizah in aplikacijah.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Delo, ki ga bo treba opraviti v okviru statističnega programa 2008–2012, bodo določale usmeritve nove regionalne politike Skupnosti znotraj novega programskega obdobja za strukturne sklade. Konsolidacija obstoječih podatkov se bo nadaljevala, zlasti na področjih Urban Audita, prometa, okolja ter raziskav in razvoja. Izvajanje zakonodajnega okvira za regionalne podatke o prebivalstvu in predvidena revizija Uredbe ESR 95, ki vključuje podatke o regionalnih računih, bosta zelo pomembna za strukturne kazalnike. Metodološka skladnost regionalnih statistik bo izboljšana z vključitvijo natančnejše metodologije v ustrezni zakonodajni okvir po njegovi spremembi, uporaba standardov kakovosti, ki se že uporabljajo za podatke o regionalnih računih, pa bo razširjena na druge regionalne statistike, da se zagotovita primerljivost in pravočasnost. Zaradi uporabe klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti NACE Rev. 2 bo treba ponovno izračunati časovne vrste za obdobja pred uvedbo revizije. |
| --- | --- |

—

Delo, ki ga bo treba opraviti v okviru statističnega programa 2008–2012, bodo določale usmeritve nove regionalne politike Skupnosti znotraj novega programskega obdobja za strukturne sklade. Konsolidacija obstoječih podatkov se bo nadaljevala, zlasti na področjih Urban Audita, prometa, okolja ter raziskav in razvoja. Izvajanje zakonodajnega okvira za regionalne podatke o prebivalstvu in predvidena revizija Uredbe ESR 95, ki vključuje podatke o regionalnih računih, bosta zelo pomembna za strukturne kazalnike. Metodološka skladnost regionalnih statistik bo izboljšana z vključitvijo natančnejše metodologije v ustrezni zakonodajni okvir po njegovi spremembi, uporaba standardov kakovosti, ki se že uporabljajo za podatke o regionalnih računih, pa bo razširjena na druge regionalne statistike, da se zagotovita primerljivost in pravočasnost. Zaradi uporabe klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti NACE Rev. 2 bo treba ponovno izračunati časovne vrste za obdobja pred uvedbo revizije.

| — | Razpoložljivost geografskih informacij in dostopnost do njih po vsej EU bosta korenito spremenjeni z izvedbo Direktive o infrastrukturi za prostorske informacije v Evropi (INSPIRE), katere namen je razviti evropsko infrastrukturo prostorskih podatkov za podporo okoljskim in drugim politikam. To pa bo v precejšnji meri vplivalo na organizacijo in uporabo teh informacij s strani služb Komisije. V tem programskem obdobju bo morala Eurostatova skupina za geografske informacije ne samo prispevati k razvoju tehnične izvedbe in zagotavljati organizacijsko infrastrukturo (vključno z ustanovitvijo in vodenjem odbora INSPIRE), ampak zagotavljati tudi podporo za izvajanje INSPIRE po vsej EU. Spodbujanje prostorskih analitičnih metod, ki vključujejo statistične in geografske podatke, se bo za uporabnike Komisije nadaljevalo; boljša razpoložljivost prostorskih podatkov po vzpostavitvi infrastrukture bo bistveno izboljšala možnosti za opredelitev natančnih kazalnikov. |
| --- | --- |

—

Razpoložljivost geografskih informacij in dostopnost do njih po vsej EU bosta korenito spremenjeni z izvedbo Direktive o infrastrukturi za prostorske informacije v Evropi (INSPIRE), katere namen je razviti evropsko infrastrukturo prostorskih podatkov za podporo okoljskim in drugim politikam. To pa bo v precejšnji meri vplivalo na organizacijo in uporabo teh informacij s strani služb Komisije. V tem programskem obdobju bo morala Eurostatova skupina za geografske informacije ne samo prispevati k razvoju tehnične izvedbe in zagotavljati organizacijsko infrastrukturo (vključno z ustanovitvijo in vodenjem odbora INSPIRE), ampak zagotavljati tudi podporo za izvajanje INSPIRE po vsej EU. Spodbujanje prostorskih analitičnih metod, ki vključujejo statistične in geografske podatke, se bo za uporabnike Komisije nadaljevalo; boljša razpoložljivost prostorskih podatkov po vzpostavitvi infrastrukture bo bistveno izboljšala možnosti za opredelitev natančnih kazalnikov.

NASLOV XVIII

RAZISKAVE IN TEHNOLOŠKI RAZVOJ

Pravni okvir

Statistika o znanosti, tehnologiji in inovacijah (STI):

Odločba št. 1608/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o znanosti in tehnologiji (28); Uredba Komisije (ES) št. 753/2004 z dne 22. aprila 2004 o izvajanju Odločbe št. 1608/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede statistike o znanosti in tehnologiji (29); Uredba (ES) št. 1450/2004.

Statistične raziskave, metodologija in nomenklature: Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (30).

Upravljanje z mikropodatki in njihova zaupnost: Uredba (ES) št. 1104/2006.

Trenutno stanje

Statistika o znanosti, tehnologiji in inovacijah: politike EU o znanosti, tehnologiji in inovacijah so eden od stebrov lizbonske strategije, kot je bilo poudarjeno v sklepih Evropskega sveta v Barceloni z dne 15. in 16. marca 2002 in vmesnem pregledu leta 2005. Priprava in razširjanje statistike na področju razvoja in raziskav, človeških virov v znanosti in tehnologiji, patentov in visokotehnoloških industrij ter na znanju temelječih storitev sta v zadnjih letih znatno napredovali. Ta priprava statistike temelji na lastnih zbirkah podatkov, na uporabi upravnih virov ter drugih uradnih in neuradnih virov podatkov. Pravni okvir je bil vzpostavljen.

Statistične raziskave, metodologija in nomenklature: zaradi sprememb delovnega okolja, zlasti zaradi širitve, globalizacije in tehnologije IT, pa tudi zaradi stroškov zbiranja statistike je treba izboljšati vse komponente kakovosti podatkov (Uredba (ES) št. 322/97) in se odzvati na nove zahteve oblikovalcev politik EU in drugih ter prilagoditi statistike spremembam v družbi.

Upravljanje z mikropodatki in njihova zaupnost: pomembno je, da imajo raziskovalci enostaven dostop do mikropodatkov, zbranih na evropski ravni v okviru statistične dejavnosti v skladu s členom 285 Pogodbe ES. Takšen dostop se uskladi z ustrezno zakonodajo o zaupnosti, na primer z Uredbo (ES) št. 322/97 in Uredba Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (31). Poiskati je treba nove zanesljive rešitve.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Statistika o znanosti, tehnologiji in inovacijah: V prihodnjih letih bo delo na področju statistike o znanosti, tehnologiji in inovacijah osredotočeno na doseganje boljše kakovosti podatkov, izboljšanje statističnih metod, nomenklatur, konceptov in opredelitev (npr. za boljše merjenje tokov znanja, uporabo mednarodno usklajenega vira neobdelanih podatkov Patstat), odpiranje dodatnim virom podatkov in popolnemu izvajanju statistike o razvoju poklicne poti oseb z doktoratom, posodabljanje obstoječe zakonodaje o različnih zajetih statističnih področjih in zagotavljanje boljšega prispevka za nacionalne račune. |
| --- | --- |

—

Statistika o znanosti, tehnologiji in inovacijah: V prihodnjih letih bo delo na področju statistike o znanosti, tehnologiji in inovacijah osredotočeno na doseganje boljše kakovosti podatkov, izboljšanje statističnih metod, nomenklatur, konceptov in opredelitev (npr. za boljše merjenje tokov znanja, uporabo mednarodno usklajenega vira neobdelanih podatkov Patstat), odpiranje dodatnim virom podatkov in popolnemu izvajanju statistike o razvoju poklicne poti oseb z doktoratom, posodabljanje obstoječe zakonodaje o različnih zajetih statističnih področjih in zagotavljanje boljšega prispevka za nacionalne račune.

| — | Statistične raziskave, metodologija in nomenklature: V 7. okvirnem programu bodo prednostno obravnavani izboljšanje tematskih področij, pa tudi raziskave za izboljšanje kakovosti podatkov z inovativnimi metodologijami, ki vključujejo modeliranje, ocenjevanje in imputacijo. Funkcionalna raziskovalna skupnost na področju uradne statistike bo ponovno aktivirana s spodbujanjem omrežnega delovanja. Spodbuditi in poenostaviti je treba razširjanje in uporabo rezultatov raziskav na področju uradne statistike v 6. in 7. okvirnem programu ter uporabo rezultatov na operativni ravni. Več je treba storiti tudi glede izboljšanja uporabljenih nomenklatur (npr. evropske raziskave skupin podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem) ter pri uporabi in širitvi evropske infrastrukture registrov skupin podjetij. |
| --- | --- |

—

Statistične raziskave, metodologija in nomenklature: V 7. okvirnem programu bodo prednostno obravnavani izboljšanje tematskih področij, pa tudi raziskave za izboljšanje kakovosti podatkov z inovativnimi metodologijami, ki vključujejo modeliranje, ocenjevanje in imputacijo. Funkcionalna raziskovalna skupnost na področju uradne statistike bo ponovno aktivirana s spodbujanjem omrežnega delovanja. Spodbuditi in poenostaviti je treba razširjanje in uporabo rezultatov raziskav na področju uradne statistike v 6. in 7. okvirnem programu ter uporabo rezultatov na operativni ravni. Več je treba storiti tudi glede izboljšanja uporabljenih nomenklatur (npr. evropske raziskave skupin podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem) ter pri uporabi in širitvi evropske infrastrukture registrov skupin podjetij.

| — | Upravljanje z mikropodatki in njihova zaupnost: Spodbujati je treba integriran pristop k razvoju evropskih infrastruktur za lažji dostop raziskovalcev do anonimnih podatkov v okviru obstoječe zakonodaje. |
| --- | --- |

—

Upravljanje z mikropodatki in njihova zaupnost: Spodbujati je treba integriran pristop k razvoju evropskih infrastruktur za lažji dostop raziskovalcev do anonimnih podatkov v okviru obstoječe zakonodaje.

NASLOV XIX

OKOLJE

Pravni okvir

Statistiko EU o okolju narekujejo zahteve po visokokakovostni, celoviti, zanesljivi in ustrezni statistiki, računih in kazalnikih za nadaljnji razvoj, izvajanje in spremljanje okoljske politike Skupnosti, zlasti šestega okoljskega akcijskega programa in njegovih „tematskih strategij“, okoljskih ciljev strategije trajnostnega razvoja EU in lizbonske strategije ter cardifskega procesa o vključevanju okoljskih vprašanj v vsa področja politike. Trenutno je pravno urejeno samo zbiranje statistike o odpadkih (32) in okoljskih izdatkih (33).

Trenutno stanje

Trenutno z okoljskimi podatki razpolagajo Evropska agencija za okolje (EEA), Skupno raziskovalno središče (JRC), Generalni direktorat Komisije za okolje (GD ENV) in Eurostat. Med člani te „skupine štirih“ (Go4) (34) je bil dosežen dogovor o tehnični ureditvi glede razdelitve pristojnosti in dela, ki je privedel do vzpostavitve okoljskih podatkovnih centrov. Zagotovljena bo večja interoperabilnost infrastrukture IT štirih partnerjev Go4. Tesno partnerstvo z mednarodnimi organizacijami (ZN, OECD) na področju metod (npr. priročniki) in zbiranja podatkov (skupni vprašalnik Eurostata/OECD) dopolnjuje okvir okoljske statistike in okoljskih računov.

Izpolnjevanje podatkovnih zahtev „tematskih strategij“, npr. glede „preprečevanja in recikliranja odpadkov“, „trajnostne rabe naravnih virov“ in „trajnostne rabe pesticidov“, je glavna prednostna naloga; priprava osnovne statistike okolja ter zagotavljanje statistike o vodi, zraku, biotski raznovrstnosti, zemlji, gozdovih in uporabi zemljišč se izvaja tudi v okviru drugih okoljskih podatkovnih centrov.

Boljša analiza in količinsko ovrednotenje povezave med gospodarskimi in okoljskimi stebri strategije trajnostnega razvoja zahtevata nadaljnji razvoj okoljsko-ekonomskih računov. Nekatera podpodročja okoljskih informacij kažejo velike vrzeli in niso vedno posodobljena. Delež okoljskih statistik in okoljskih računov, ki so zakonsko urejeni na ravni EU, je nizek. Treba je razmisliti o pravnih podlagah za druga ključna področja.

Glavne pobude 2008–2012:

Za izboljšanje sinergij, načrtovanja in izvajanja okoljske statistike se bo delo v obdobju 2008–2012 usklajevalo prek „sestankov direktorjev o okoljski statistiki in okoljskih računih“ (DIMESA), ki zajema obe omrežji, tj. Go4 in države članice.

| — | Podatkovni centri za odpadke, naravne vire in izdelke ter (načrtovane) uredbe o statistiki odpadkov in pesticidov bodo zagotavljali visokokakovostne podatke in tako izpolnili podatkovne zahteve tematskih strategij. |
| --- | --- |

—

Podatkovni centri za odpadke, naravne vire in izdelke ter (načrtovane) uredbe o statistiki odpadkov in pesticidov bodo zagotavljali visokokakovostne podatke in tako izpolnili podatkovne zahteve tematskih strategij.

| — | Obstoječi okoljski kazalniki bodo racionalizirani, razviti bodo novi kazalniki in zagotovljena bo tehnična podpora pri izračunu kazalnikov na ravni EU in pri pregledu obveznosti do poročanja za bolj osredotočeno in stroškovno učinkovito zbiranje okoljskih podatkov. |
| --- | --- |

—

Obstoječi okoljski kazalniki bodo racionalizirani, razviti bodo novi kazalniki in zagotovljena bo tehnična podpora pri izračunu kazalnikov na ravni EU in pri pregledu obveznosti do poročanja za bolj osredotočeno in stroškovno učinkovito zbiranje okoljskih podatkov.

| — | Metodološki razvoj in raziskave okoljsko-ekonomskih računov se bodo še naprej spodbujali in izvajali se bodo glavni moduli okoljskih računov. |
| --- | --- |

—

Metodološki razvoj in raziskave okoljsko-ekonomskih računov se bodo še naprej spodbujali in izvajali se bodo glavni moduli okoljskih računov.

| — | Metode ocenjevanja in kratkoročnega napovedovanja za izpolnitev podatkovnih vrzeli ter izboljšanje pravočasnosti statistike okolja in računov bodo še izboljšane. |
| --- | --- |

—

Metode ocenjevanja in kratkoročnega napovedovanja za izpolnitev podatkovnih vrzeli ter izboljšanje pravočasnosti statistike okolja in računov bodo še izboljšane.

| — | Po potrebi bodo razvite pravne podlage za ključna področja zbiranja okoljskih podatkov, ki trenutno niso zajeta s pravnimi akti. |
| --- | --- |

—

Po potrebi bodo razvite pravne podlage za ključna področja zbiranja okoljskih podatkov, ki trenutno niso zajeta s pravnimi akti.

NASLOV XX

RAZVOJNO SODELOVANJE

Dobra statistika je bistvenega pomena za oceno uspeha razvojne politike. Države v razvoju jo potrebujejo za oblikovanje politike na podlagi dejstev. Poleg tega je statistika primer dobrega upravljanja pri krepitvi demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic ter lahko prispeva k spodbujanju dobrega upravljanja in preglednosti, če so izpolnjeni ustrezni standardi kakovosti pri pripravi statistike in če sta zagotovljena dostopnost in razširjanje uradne statistike.

Pravni okvir

Člen 180 Pogodbe ES.

Trenutno stanje

V državah v razvoju je treba še veliko storiti za izboljšanje statističnih zmogljivosti. Splošni cilj je podpora politikam zunanjih odnosov EU z zagotavljanjem ustrezne in osredotočene statistične tehnične pomoči za krepitev statističnih zmogljivosti v državah, ki prejemajo pomoč EU. Ta podpora mora biti trajna. V tem pogledu si je treba prizadevati, da statistika postane sestavni del nacionalnih in regionalnih razvojnih načrtov.

Najpomembnejši element razvojne politike je povečano in izrecno prizadevanje EU, da se zmanjša revščina, zlasti v državah AKP in Afriki. Zato se sodelovanje na statističnem področju vedno bolj osredotoča na krepitev merjenja in spremljanja revščine, s posebnim poudarkom na kazalnikih razvojnih ciljev novega tisočletja.

Tehnično svetovanje in podpora sta zagotovljena pri merjenju učinka razvojnih programov EU in v zvezi s statistiko regionalnih razvojnih programov EU na splošno.

Poudarek programa je še naprej na regionalnem povezovanju, kar odraža povečano prizadevanje samih držav, da okrepijo svoje regionalne strukture. Pomoč je namenjena večstranskemu nadzoru, izboljšanju nacionalnih računov, statistiki cen, kmetijski statistiki, statistiki naravnih virov in pritiskov na okolje, zunanji trgovini, poslovni statistiki in statističnemu usposabljanju.

Evropski statistični sistem si še naprej in še močneje prizadeva za boljšo usklajenost v skupnosti donatorjev (tj. dvostranskih in večstranskih donatorjev). Eurostat in države članice zato zlasti v okviru OECD/DAC, Združenih narodov in Svetovne banke podpirajo ocenjevanje vpliva razvojnega sodelovanja na uresničitev razvojnih ciljev novega tisočletja. Tako dejavno sodeluje pri pobudi PARIS 21. Tehnično sodelovanje zlasti poudarja pomen uporabnika in vrednost večletnega programskega oblikovanja.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Okrepiti pomen statistike v nacionalnih in regionalnih razvojnih načrtih. |
| --- | --- |

—

Okrepiti pomen statistike v nacionalnih in regionalnih razvojnih načrtih.

| — | Po potrebi zagotoviti tehnično svetovanje in znanstveno podporo za vodenje statističnih razvojnih programov, zlasti na regionalni ravni; podpirati projekte, ki vplivajo na statistiko, in usklajevati statistiko v državah, ki prejemajo pomoč EU, ter prispevati k oceni statističnih prednostnih nalog pri načrtovanju in programskem oblikovanju statističnega sodelovanja na ravni EU. |
| --- | --- |

—

Po potrebi zagotoviti tehnično svetovanje in znanstveno podporo za vodenje statističnih razvojnih programov, zlasti na regionalni ravni; podpirati projekte, ki vplivajo na statistiko, in usklajevati statistiko v državah, ki prejemajo pomoč EU, ter prispevati k oceni statističnih prednostnih nalog pri načrtovanju in programskem oblikovanju statističnega sodelovanja na ravni EU.

| — | Ob upoštevanju vidika enakosti med spoloma nameniti poseben poudarek merjenju in spremljanju revščine, napredka socialne kohezije, okoljske trajnosti in kazalnikov razvojnih ciljev novega tisočletja. |
| --- | --- |

—

Ob upoštevanju vidika enakosti med spoloma nameniti poseben poudarek merjenju in spremljanju revščine, napredka socialne kohezije, okoljske trajnosti in kazalnikov razvojnih ciljev novega tisočletja.

NASLOV XXI

GOSPODARSKO, FINANČNO IN TEHNIČNO SODELOVANJE S TRETJIMI DRŽAVAMI

Pravni okvir

Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 1279/96 z dne 25. junija 1996 o zagotavljanju pomoči gospodarskim reformam in obnovi v novih neodvisnih državah in Mongoliji (35); Sporočilo Komisije Svetu z dne 9. decembra 2004 o predlogih Komisije za akcijske načrte v okviru evropske sosedske politike (ESP).

Trenutno stanje

Namen statističnega sodelovanja z državami ESP je podpirati razvoj statističnih sistemov v teh državah, da se oblikuje osnovni sklop usklajenih podatkov, ki ustrezajo zahtevam politik EU na ustreznih področjih. Statistična pomoč tem državam se izvaja prek instrumenta evropskega sosedstva in partnerstva.

Glavne pobude 2008–2012:

| — | Razvijati je treba predvsem področja, kot so gospodarska statistika, nacionalni računi in statistika cen, zunanja trgovina, statistika o migraciji in socialna statistika. Poleg tega morajo drugi sektorji, kot so energetska in okoljska statistika in v širšem smislu tudi kazalniki trajnostnega razvoja, postopoma postati glavno izhodišče za oblikovanje politike. |
| --- | --- |

—

Razvijati je treba predvsem področja, kot so gospodarska statistika, nacionalni računi in statistika cen, zunanja trgovina, statistika o migraciji in socialna statistika. Poleg tega morajo drugi sektorji, kot so energetska in okoljska statistika in v širšem smislu tudi kazalniki trajnostnega razvoja, postopoma postati glavno izhodišče za oblikovanje politike.

| — | Namen sodelovanja je tudi vzpostaviti in okrepiti institucionalne zmogljivosti državnih statističnih uradov ter medinstitucionalno sodelovanje. |
| --- | --- |

—

Namen sodelovanja je tudi vzpostaviti in okrepiti institucionalne zmogljivosti državnih statističnih uradov ter medinstitucionalno sodelovanje.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

(2)  UL L 102, 7.4.2004, str. 1.

(3)  UL L 35, 8.2.2005, str. 23. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 602/2006 (UL L 106, 19.4.2006, str. 10).

(4)  Prosto gibanje oseb se obravnava pod naslovom IV.

(5)  UL L 230, 16.9.2003, str. 1.

(6)  UL L 171, 29.6.2007, str. 17.

(7)  Sprejetje ukrepov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ni predvideno pod naslovom IV Pogodbe ES, temveč je urejeno pod naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji. V okviru tega dokumenta so vključeni pod naslov IV zaradi tega, ker sta tako migracijska politika kakor tudi policijsko/pravosodno sodelovanje krita s področjem svobode, varnosti in pravice.

(8)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1267/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 180, 18.7.2003, str. 1).

(9)  UL L 181, 19.7.2003, str. 1.

(10)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(11)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

(12)  UL L 257, 27.10.1995, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

(13)  UL L 162, 5.6.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(14)  UL L 124, 27.4.2004, str. 1.

(15)  UL L 118, 25.5.1995, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

(16)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2007/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 27.6.2007, str. 21).

(17)  UL L 271, 9.10.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

(18)  UL L 374, 31.12.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

(19)  UL L 14, 17.1.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

(20)  UL L 7, 13.1.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

(21)  UL L 267, 14.8.2004, str. 32. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 973/2007 (UL L 216, 21.8.2007, str. 10).

(22)  UL L 143, 30.4.2004, str. 49. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

(23)  UL L 291, 6.12.1995, str. 32. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/110/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 418).

(24)  UL L 185, 17.7.1990, str. 16. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom Komisije 2007/394/ES (UL L 148, 9.6.2007, str. 11).

(25)  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

(26)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 105/2007 (UL L 39, 10.2.2007, str. 1).

(27)  UL L 108, 25.4.2007, str. 1.

(28)  UL L 230, 16.9.2003, str. 1

(29)  UL L 118, 23.4.2004, str. 23. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen z Uredbo (ES) št. 973/2007.

(30)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(31)  UL L 151, 15.6.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

(32)  Uredba (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov (UL L 332, 9.12.2002, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

(33)  Uredba (ES, Euratom) št. 58/97.

(34)  Tehnična ureditev z dne 14. novembra 2005 o vzpostavitvi okoljskih podatkovnih centrov, dogovorjena med štirimi organi Skupnosti, ki so vključeni v poročanje o okoljskih zadevah in razširjanje podatkov.

(35)  UL L 165, 4.7.1996, str. 1.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/44

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 18. decembra 2007

o nadaljevanju skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranja razmnoževalnega in sadilnega materiala Malus Mill. v skladu z Direktivo Sveta 92/34/EGS, ki so se začeli leta 2004, v letu 2008

(2007/872/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/34/EGS z dne 28. aprila 1992 o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja (1),

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2003/894/ES z dne 11. decembra 2003 o ureditvi primerjalnih poskusov in testov Skupnosti, ki se izvajajo za razmnoževalni in sadilni material vrst Prunus persica (L) Batsch, Malus Mill. in Rubus idaeus L. v skladu z Direktivo Sveta 92/34/EGS (2), in zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Odločbi 2003/894/ES so določeni postopki za primerjalne poskuse in testiranja, ki se izvajajo v skladu z Direktivo 92/34/EGS za Malus Mill. od leta 2004 do leta 2008. |
| --- | --- |

(1)

V Odločbi 2003/894/ES so določeni postopki za primerjalne poskuse in testiranja, ki se izvajajo v skladu z Direktivo 92/34/EGS za Malus Mill. od leta 2004 do leta 2008.

| (2) | Testiranje in poskuse, izvajane v letih od 2004 do 2007, je treba nadaljevati v letu 2008 – |
| --- | --- |

(2)

Testiranje in poskuse, izvajane v letih od 2004 do 2007, je treba nadaljevati v letu 2008 –

SKLENILA:

Edini člen

Skupnostni primerjalni poskusi in testiranje razmnoževalnega in sadilnega materiala Malus Mill., ki so se začeli leta 2004, se nadaljujejo v letu 2008 v skladu z Odločbo 2003/894/ES.

V Bruslju, 18. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 157, 10.6.1992, str. 10. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2007/776/ES (UL L 312, 30.11.2007, str. 48).

1

(2)  UL L 333, 20.12.2003, str. 88.

2

---

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/45

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 18. decembra 2007

o odobritvi nacionalnega programa za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus, ki ga je predložila Bolgarija

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6353)

(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/873/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (1), in zlasti člena 6(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti sprejetje ustreznih in učinkovitih ukrepov za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije, zlasti na ravni primarne proizvodnje, da se zmanjša njihova razširjenost in tveganje, ki ga predstavljajo za javno zdravje. |
| --- | --- |

(1)

Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti sprejetje ustreznih in učinkovitih ukrepov za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije, zlasti na ravni primarne proizvodnje, da se zmanjša njihova razširjenost in tveganje, ki ga predstavljajo za javno zdravje.

| (2) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1003/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus in o spremembi Uredbe (ES) št. 2160/2003 (2) je bil določen cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti vseh serotipov salmonele, ki so pomembni za javno zdravje, v matičnih jatah vrste Gallus gallus na ravni primarne proizvodnje. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1003/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus in o spremembi Uredbe (ES) št. 2160/2003 (2) je bil določen cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti vseh serotipov salmonele, ki so pomembni za javno zdravje, v matičnih jatah vrste Gallus gallus na ravni primarne proizvodnje.

| (3) | Za izpolnitev cilja Skupnosti morajo države članice pripraviti nacionalne programe za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus in jih predložiti Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003. |
| --- | --- |

(3)

Za izpolnitev cilja Skupnosti morajo države članice pripraviti nacionalne programe za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus in jih predložiti Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003.

| (4) | Bolgarija je predložila nacionalni program za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus. |
| --- | --- |

(4)

Bolgarija je predložila nacionalni program za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus.

| (5) | Ugotovljeno je bilo, da je program, ki ga je predložila Bolgarija, v skladu z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z Uredbo (ES) št. 2160/2003. |
| --- | --- |

(5)

Ugotovljeno je bilo, da je program, ki ga je predložila Bolgarija, v skladu z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z Uredbo (ES) št. 2160/2003.

| (6) | Nacionalni program za nadzor, ki ga je predložila Bolgarija, je zato treba odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Nacionalni program za nadzor, ki ga je predložila Bolgarija, je zato treba odobriti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Nacionalni program za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus, ki ga je predložila Bolgarija, se odobri.

Člen 2

Ta odločba začne veljati 1. februarja 2008.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Bolgarijo.

V Bruslju, 18. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 325, 12.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1237/2007 (UL L 280, 24.10.2007, str. 5).

1

(2)  UL L 170, 1.7.2005, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1168/2006 (UL L 211, 1.8.2006, str. 4).

2

---

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/46

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 18. decembra 2007

o odobritvi nacionalnega programa za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus, ki ga je predložila Romunija

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6354)

(Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/874/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (1), in zlasti člena 6(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti sprejetje ustreznih in učinkovitih ukrepov za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije, zlasti na ravni primarne proizvodnje, da se zmanjša njihova razširjenost in tveganje, ki ga predstavljajo za javno zdravje. |
| --- | --- |

(1)

Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti sprejetje ustreznih in učinkovitih ukrepov za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije, zlasti na ravni primarne proizvodnje, da se zmanjša njihova razširjenost in tveganje, ki ga predstavljajo za javno zdravje.

| (2) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1003/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus in o spremembi Uredbe (ES) št. 2160/2003 (2) je bil določen cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti vseh serotipov salmonele, ki so pomembni za javno zdravje, v matičnih jatah vrste Gallus gallus na ravni primarne proizvodnje. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1003/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus in o spremembi Uredbe (ES) št. 2160/2003 (2) je bil določen cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti vseh serotipov salmonele, ki so pomembni za javno zdravje, v matičnih jatah vrste Gallus gallus na ravni primarne proizvodnje.

| (3) | Za izpolnitev cilja Skupnosti morajo države članice pripraviti nacionalne programe za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus in jih predložiti Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003. |
| --- | --- |

(3)

Za izpolnitev cilja Skupnosti morajo države članice pripraviti nacionalne programe za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus in jih predložiti Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003.

| (4) | Romunija je predložila nacionalni program za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus. |
| --- | --- |

(4)

Romunija je predložila nacionalni program za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus.

| (5) | Ugotovljeno je bilo, da je program, ki ga je predložila Romunija, v skladu z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z Uredbo (ES) št. 2160/2003. |
| --- | --- |

(5)

Ugotovljeno je bilo, da je program, ki ga je predložila Romunija, v skladu z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z Uredbo (ES) št. 2160/2003.

| (6) | Nacionalni program za nadzor, ki ga je predložila Romunija, je zato treba odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Nacionalni program za nadzor, ki ga je predložila Romunija, je zato treba odobriti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Nacionalni program za nadzor salmonele v matičnih jatah vrste Gallus gallus, ki ga je predložila Romunija, se odobri.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2008.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Romunijo.

V Bruslju, 18. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 325, 12.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1237/2007 (UL L 280, 24.10.2007, str. 5).

1

(2)  UL L 170, 1.7.2005, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1168/2006 (UL L 211, 1.8.2006, str. 4).

2

---

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/48

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 18. decembra 2007

o spremembi Odločbe št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Odločbe št. 2000/96/ES glede nalezljivih boleznih, navedenih v teh odločbah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6355)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/875/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 1998 o vzpostavitvi mreže epidemiološkega spremljanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v Skupnosti (1) in zlasti člena 3(a) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba št. 2119/98/ES predvideva vzpostavitev mreže na ravni Skupnosti za spodbujanje sodelovanja in usklajevanja glede preprečevanja in obvladovanja nekaterih vrst nalezljivih bolezni iz navedene odločbe. |
| --- | --- |

(1)

Odločba št. 2119/98/ES predvideva vzpostavitev mreže na ravni Skupnosti za spodbujanje sodelovanja in usklajevanja glede preprečevanja in obvladovanja nekaterih vrst nalezljivih bolezni iz navedene odločbe.

| (2) | Odločba Komisije št. 2000/96/ES z dne 22. decembra 1999 o nalezljivih boleznih, ki jih bo po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta postopoma zajela mreža Skupnosti (2), navaja nekatere nalezljive bolezni, ki bodo zajete z epidemiološkim spremljanjem v mreži Skupnosti, vzpostavljeni na podlagi Odločbe št. 2119/98/ES. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije št. 2000/96/ES z dne 22. decembra 1999 o nalezljivih boleznih, ki jih bo po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta postopoma zajela mreža Skupnosti (2), navaja nekatere nalezljive bolezni, ki bodo zajete z epidemiološkim spremljanjem v mreži Skupnosti, vzpostavljeni na podlagi Odločbe št. 2119/98/ES.

| (3) | Pred kratkim so se pojavile nove nalezljive bolezni in odkriti so bili novi mikroorganizmi, ki lahko ogrozijo javno zdravje. Sindrom akutnega oteženega dihanja (SARS) se je pojavil leta 2003 in se od takrat obravnava kot možna velika nevarnost za javno zdravje. Visoko in nizko patogeni virusi aviarne influence pomenijo resno nevarnost za posameznike in razvoj v možno pandemijo influence. Pred kratkim je bila sporočena okužba z virusom zahodnega Nila pri ljudeh, vedno večje število držav članic v EU in držav izven Evrope pa ugotavlja resno nevarnost za javno zdravje. Ljudje se večinoma okužijo s piki komarjev, čeprav je bila dokumentirana tudi okužba s transfuzijo krvi in s presaditvijo organa, kakor tudi prenos okužbe preko placente. |
| --- | --- |

(3)

Pred kratkim so se pojavile nove nalezljive bolezni in odkriti so bili novi mikroorganizmi, ki lahko ogrozijo javno zdravje. Sindrom akutnega oteženega dihanja (SARS) se je pojavil leta 2003 in se od takrat obravnava kot možna velika nevarnost za javno zdravje. Visoko in nizko patogeni virusi aviarne influence pomenijo resno nevarnost za posameznike in razvoj v možno pandemijo influence. Pred kratkim je bila sporočena okužba z virusom zahodnega Nila pri ljudeh, vedno večje število držav članic v EU in držav izven Evrope pa ugotavlja resno nevarnost za javno zdravje. Ljudje se večinoma okužijo s piki komarjev, čeprav je bila dokumentirana tudi okužba s transfuzijo krvi in s presaditvijo organa, kakor tudi prenos okužbe preko placente.

| (4) | Prilogi k odločbama št. 2119/98/ES in št. 2000/96/ES je zato treba spremeniti, da bosta zajemali sindrom akutnega oteženega dihanja (SARS), aviarno influenco pri ljudeh in okužbo z virusom zahodnega Nila. |
| --- | --- |

(4)

Prilogi k odločbama št. 2119/98/ES in št. 2000/96/ES je zato treba spremeniti, da bosta zajemali sindrom akutnega oteženega dihanja (SARS), aviarno influenco pri ljudeh in okužbo z virusom zahodnega Nila.

| (5) | Novi Mednarodni zdravstveni pravilnik (2005), ki je začel veljati 16. junija 2007, ni več omejen na posamezne bolezni, temveč zajema vse izredne razmere na področju javnega zdravja mednarodnih razsežnosti, ki so kot take ugotovljene v skladu z instrumentom iz Priloge 2 k uredbam. Zato je primerno, da se Priloga k Odločbi št. 2119/98/ES spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Novi Mednarodni zdravstveni pravilnik (2005), ki je začel veljati 16. junija 2007, ni več omejen na posamezne bolezni, temveč zajema vse izredne razmere na področju javnega zdravja mednarodnih razsežnosti, ki so kot take ugotovljene v skladu z instrumentom iz Priloge 2 k uredbam. Zato je primerno, da se Priloga k Odločbi št. 2119/98/ES spremeni.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega na podlagi člena 7 Odločbe št. 2119/98/ES – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega na podlagi člena 7 Odločbe št. 2119/98/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi št. 2119/98/ES se spremeni v skladu s Prilogo I k tej odločbi.

Člen 2

Priloga I k Odločbi št. 2000/96/ES se spremeni v skladu s Prilogo II k tej odločbi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 18. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 3.10.1998, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 28, 3.2.2000, str. 50. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 2003/524/ES (UL L 185, 24.7.2003, str. 55).

2

---

PRILOGA I

Priloga k Odločbi št. 2119/98/ES se spremeni:

| 1. | Osma alinea se nadomesti z naslednjim:






  „— | Nalezljive bolezni, ki lahko povzročijo možne izredne razmere mednarodnih razsežnosti, opredeljene v skladu s Prilogo 2 Mednarodnega zdravstvenega pravilnika“ |
| --- | --- | --- |

1.

Osma alinea se nadomesti z naslednjim:

„—

Nalezljive bolezni, ki lahko povzročijo možne izredne razmere mednarodnih razsežnosti, opredeljene v skladu s Prilogo 2 Mednarodnega zdravstvenega pravilnika“

| 2. | Zadnja alinea se nadomesti z naslednjim:






  „— | Bolezni, ki se širijo s prenašalci |
| --- | --- | --- |

2.

Zadnja alinea se nadomesti z naslednjim:

„—

Bolezni, ki se širijo s prenašalci

| — | Zoonoze |
| --- | --- |

—

Zoonoze

| — | Druge nalezljive bolezni, nevarne za javno zdravje, vključno z boleznimi, povzročenimi z namernim sproščanjem“ |
| --- | --- |

—

Druge nalezljive bolezni, nevarne za javno zdravje, vključno z boleznimi, povzročenimi z namernim sproščanjem“

---

PRILOGA II

Priloga I k Odločbi št. 2000/96/ES se spremeni:

| 1. | v točki 2.5.2 se doda naslednji izraz:
  „Sindrom akutnega oteženega dihanja (SARS)“; |
| --- | --- |

1.

v točki 2.5.2 se doda naslednji izraz:

„Sindrom akutnega oteženega dihanja (SARS)“;

| 2. | v točki 2.5.3 se dodata naslednja izraza:
  „Aviarna influenca pri ljudeh“;
  „Okužba z virusom zahodnega Nila“. |
| --- | --- |

2.

v točki 2.5.3 se dodata naslednja izraza:

„Aviarna influenca pri ljudeh“;

„Okužba z virusom zahodnega Nila“.

---

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/50

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. decembra 2007

o spremembi Odločbe 2007/25/ES glede podaljšanja njenega obdobja uporabe

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6395)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/876/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (1) ter zlasti člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2007/25/ES z dne 22. decembra 2006 glede nekaterih zaščitnih ukrepov v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco in premiki hišnih ptic, ki spremljajo svoje lastnike v Skupnost (2), se uporablja do 31. decembra 2007. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2007/25/ES z dne 22. decembra 2006 glede nekaterih zaščitnih ukrepov v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco in premiki hišnih ptic, ki spremljajo svoje lastnike v Skupnost (2), se uporablja do 31. decembra 2007.

| (2) | Vendar se izbruhi aviarne influence, ki jih povzroča visoko patogeni sev aviarne influence H5N1, še zmeraj redno odkrivajo v nekaterih državah članicah Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE). Bolezen zato še ni obvladana. Poleg tega se v državah po vsem svetu pojavljajo primeri bolezni pri človeku in celo smrtni primeri zaradi tesnega stika z okuženimi pticami. |
| --- | --- |

(2)

Vendar se izbruhi aviarne influence, ki jih povzroča visoko patogeni sev aviarne influence H5N1, še zmeraj redno odkrivajo v nekaterih državah članicah Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE). Bolezen zato še ni obvladana. Poleg tega se v državah po vsem svetu pojavljajo primeri bolezni pri človeku in celo smrtni primeri zaradi tesnega stika z okuženimi pticami.

| (3) | Da bi preprečili širjenje virusa aviarne influence zaradi premika hišnih ptic na območje Skupnosti iz tretjih držav, je ustrezno podaljšati obdobje uporabe Odločbe 2007/25/ES do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

(3)

Da bi preprečili širjenje virusa aviarne influence zaradi premika hišnih ptic na območje Skupnosti iz tretjih držav, je ustrezno podaljšati obdobje uporabe Odločbe 2007/25/ES do 31. decembra 2008.

| (4) | Odločbo 2007/25/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2007/25/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V členu 6 Odločbe 2007/25/ES se datum „31. decembra 2007“ nadomesti z „31. decembra 2008“.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 245/2007 (UL L 73, 13.3.2007, str. 9).

1

(2)  UL L 8, 13.1.2007, str. 29.

2

---

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/51

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. decembra 2007

o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2007 za kritje izdatkov, ki so nastali v Belgiji, Finski, Franciji, Nemčiji in na Nizozemskem, za boj proti organizmom, škodljivim za rastline ali rastlinske proizvode

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6405)

(Besedilo v nizozemskem, finskem, francoskem, nemškem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/877/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti člena 23 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2000/29/ES se državam članicam lahko dodeli finančni prispevek Skupnosti za kritje izdatkov, ki se neposredno nanašajo na potrebne ukrepe, sprejete ali načrtovane za boj proti škodljivim organizmom, vnesenim iz tretjih držav ali drugih območij v Skupnosti, za izkoreninjenje, ali če to ni mogoče, preprečevanje njihovega širjenja. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2000/29/ES se državam članicam lahko dodeli finančni prispevek Skupnosti za kritje izdatkov, ki se neposredno nanašajo na potrebne ukrepe, sprejete ali načrtovane za boj proti škodljivim organizmom, vnesenim iz tretjih držav ali drugih območij v Skupnosti, za izkoreninjenje, ali če to ni mogoče, preprečevanje njihovega širjenja.

| (2) | Belgija, Nemčija, Francija, Nizozemska in Finska so uvedle program ukrepov za izkoreninjenje organizmov, škodljivih za rastline, ki so bili vneseni na njihovo ozemlje. Ti programi določajo cilje za izvedbo ukrepov ter njihovo trajanje in stroške. Belgija, Finska, Francija, Nemčija in Nizozemska so zaprosile za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti za navedene programe v rokih, določenih v Direktivi 2000/29/ES, in v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1040/2002 z dne 14. junija 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje določb v zvezi z dodeljevanjem finančnega prispevka Skupnosti za obvladovanje zdravstvenega varstva rastlin in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2051/97 (2). |
| --- | --- |

(2)

Belgija, Nemčija, Francija, Nizozemska in Finska so uvedle program ukrepov za izkoreninjenje organizmov, škodljivih za rastline, ki so bili vneseni na njihovo ozemlje. Ti programi določajo cilje za izvedbo ukrepov ter njihovo trajanje in stroške. Belgija, Finska, Francija, Nemčija in Nizozemska so zaprosile za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti za navedene programe v rokih, določenih v Direktivi 2000/29/ES, in v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1040/2002 z dne 14. junija 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje določb v zvezi z dodeljevanjem finančnega prispevka Skupnosti za obvladovanje zdravstvenega varstva rastlin in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2051/97 (2).

| (3) | Tehnične informacije, ki so jih poslale Belgija, Nemčija, Francija, Nizozemska in Finska, so Komisiji omogočile, da je natančno in izčrpno analizirala stanje ter ugotovila, da so bili izpolnjeni pogoji za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti, kakor jih določa zlasti člen 23 Direktive 2000/29/ES. Zato je primerno, da Skupnost finančno prispeva za kritje izdatkov za te programe. |
| --- | --- |

(3)

Tehnične informacije, ki so jih poslale Belgija, Nemčija, Francija, Nizozemska in Finska, so Komisiji omogočile, da je natančno in izčrpno analizirala stanje ter ugotovila, da so bili izpolnjeni pogoji za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti, kakor jih določa zlasti člen 23 Direktive 2000/29/ES. Zato je primerno, da Skupnost finančno prispeva za kritje izdatkov za te programe.

| (4) | Finančni prispevek Skupnosti lahko znaša največ 50 % upravičenih izdatkov. Vendar pa je treba v skladu s tretjim odstavkom člena 23(5) Direktive zmanjšati višino finančnega prispevka Skupnosti za program, ki ga je predstavila Nemčija in del programa Nizozemske, ker je bil za programa, ki sta ju prijavili ti državi članici, že dodeljen prispevek Skupnosti v skladu z Odločbo Komisije 2006/885/ES (3) za Nemčijo in 2005/789/ES (4) za Nizozemsko. |
| --- | --- |

(4)

Finančni prispevek Skupnosti lahko znaša največ 50 % upravičenih izdatkov. Vendar pa je treba v skladu s tretjim odstavkom člena 23(5) Direktive zmanjšati višino finančnega prispevka Skupnosti za program, ki ga je predstavila Nemčija in del programa Nizozemske, ker je bil za programa, ki sta ju prijavili ti državi članici, že dodeljen prispevek Skupnosti v skladu z Odločbo Komisije 2006/885/ES (3) za Nemčijo in 2005/789/ES (4) za Nizozemsko.

| (5) | V skladu s členom 24 Direktive 2000/29/ES Komisija preveri, ali so vnos zadevnega škodljivega organizma povzročila neustrezna preverjanja ali inšpekcijski pregledi in sprejme potrebne ukrepe, ki jih je treba izvesti zaradi ugotovitev, dobljenih s preverjanji. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 24 Direktive 2000/29/ES Komisija preveri, ali so vnos zadevnega škodljivega organizma povzročila neustrezna preverjanja ali inšpekcijski pregledi in sprejme potrebne ukrepe, ki jih je treba izvesti zaradi ugotovitev, dobljenih s preverjanji.

| (6) | V skladu s členom 3(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 (5) o financiranju skupne kmetijske politike je treba ukrepe za zdravstveno varstvo rastlin financirati iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za namene finančnega nadzora teh ukrepov se uporabljajo členi 9, 36 in 37 zgoraj navedene uredbe. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 3(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 (5) o financiranju skupne kmetijske politike je treba ukrepe za zdravstveno varstvo rastlin financirati iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za namene finančnega nadzora teh ukrepov se uporabljajo členi 9, 36 in 37 zgoraj navedene uredbe.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odobri se dodelitev finančnega prispevka Skupnosti za leto 2007 za kritje izdatkov, ki so nastali v Belgiji, Nemčiji, Franciji, na Nizozemskem in Finskem v zvezi z ukrepi, ki so v skladu s členom 23(2) Direktive 2000/29/ES uvrščeni med potrebne ukrepe, in so bili izpeljani zaradi boja proti škodljivim organizmom s programi za izkoreninjenje, naštetimi v Prilogi.

Člen 2

1.   Celotni znesek finančnega prispevka iz člena 1 je 694 273 EUR.

2.   Najvišji zneski finančnega prispevka Skupnosti za vsakega od programov so navedeni v Prilogi.

Člen 3

Finančni prispevek Skupnosti, kakor je določen v Prilogi, se izplača pod naslednjimi pogoji:

| (a) | če je bilo predloženo dokazilo o sprejetih ukrepih v skladu z določbami iz Uredbe (ES) 1040/2002; |
| --- | --- |

(a)

če je bilo predloženo dokazilo o sprejetih ukrepih v skladu z določbami iz Uredbe (ES) 1040/2002;

| (b) | če je zadevna država članica Komisiji predložila zahtevek za nakazilo v skladu s členom 5 Uredbe (ES) 1040/2002. |
| --- | --- |

(b)

če je zadevna država članica Komisiji predložila zahtevek za nakazilo v skladu s členom 5 Uredbe (ES) 1040/2002.

Plačilo finančnega prispevka Skupnosti ne vpliva na preverjanja, ki jih Komisija izvede v skladu s členom 24 Direktive 2000/29/ES.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Finsko republiko, Francosko republiko, Zvezno republiko Nemčijo in Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 19. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2007/41/ES (UL L 169, 29.6.2007, str. 51).

1

(2)  UL L 157, 15.6.2002, str. 38. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 738/2005 (UL L 122, 14.5.2005, str. 17).

2

(3)  UL L 341, 7.12.2006, str. 43.

3

(4)  UL L 296, 12.11.2005, str. 42.

4

(5)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1437/2007 (UL L 322, 7.12.2007, str. 1).

5

---

PRILOGA

PROGRAMI ZA IZKORENINJENJE

Legenda:

a= leto izvajanja programa za izkoreninjenje.

ODDELEK I

Programi, za katere finančni prispevek Skupnosti znaša 50 % upravičenih izdatkov

| Država članica | Škodljivi organizmi | Prizadete rastline | Leto | Upravičeni izdatki
  (v EUR) | Najvišji prispevek Skupnosti (EUR) na program |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | Diabrotica virgifera | Koruza | 2005 in 2006 | 67 331 | 33 665 |
| Finska | Bemisia tabaci | Euphorbia pulcherrima | 2006 in 2007 | 109 262 | 54 631 |
| Francija | Diabrotica virgifera | Koruza | 2005 in 2006 | 871 548 | 435 774 |
| Nizozemska | Diabrotica virgifera | Koruza | 2005 | 282 557 | 141 278 |

Država članica

Škodljivi organizmi

Prizadete rastline

Leto

Upravičeni izdatki

(v EUR)

Najvišji prispevek Skupnosti (EUR) na program

Belgija

Diabrotica virgifera

Koruza

2005 in 2006

67 331

33 665

Finska

Bemisia tabaci

Euphorbia pulcherrima

2006 in 2007

109 262

54 631

Francija

Diabrotica virgifera

Koruza

2005 in 2006

871 548

435 774

Nizozemska

Diabrotica virgifera

Koruza

2005

282 557

141 278

ODDELEK II

Programi, za katere se finančne stopnje prispevkov Skupnosti v skladu s postopnim zmanjševanjem razlikujejo

| Država članica | Škodljivi organizmi | Prizadete rastline | Leto | a | Upravičeni izdatki
  (v EUR) | Stopnja
  (%) | Najvišji prispevek Skupnosti
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | Anoplophora glabripennis | Različna drevesa | 2006 | 3 | 26 950 | 45 | 12 127 |
| Nizozemska | Diabrotica virgifera | Koruza | 2005
  (območje Alsmeer) | 3 | 37 330 | 45 | 16 798 |

Država članica

Škodljivi organizmi

Prizadete rastline

Leto

a

Upravičeni izdatki

(v EUR)

Stopnja

(%)

Najvišji prispevek Skupnosti

(EUR)

Nemčija

Anoplophora glabripennis

Različna drevesa

2006

3

26 950

45

12 127

Nizozemska

Diabrotica virgifera

Koruza

2005

(območje Alsmeer)

3

37 330

45

16 798

| Celotni prispevek Skupnosti (EUR) | 694 273 |
| --- | --- |

Celotni prispevek Skupnosti (EUR)

694 273

---

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/54

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. decembra 2007

o spremembi Odločbe 2006/415/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Nemčiji, na Poljskem in v Združenem kraljestvu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6802)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/878/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (3) ter zlasti člena 63(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2006/415/ES z dne 14. junija 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Skupnosti in razveljavitvi Odločbe 2006/135/ES (4) določa nekatere zaščitne ukrepe, ki jih je treba uporabljati za preprečitev širjenja navedene bolezni, vključno z vzpostavitvijo območij A in B po sumu izbruha ali potrjenem izbruhu bolezni. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2006/415/ES z dne 14. junija 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Skupnosti in razveljavitvi Odločbe 2006/135/ES (4) določa nekatere zaščitne ukrepe, ki jih je treba uporabljati za preprečitev širjenja navedene bolezni, vključno z vzpostavitvijo območij A in B po sumu izbruha ali potrjenem izbruhu bolezni.

| (2) | Po izbruhu visoko patogene aviarne influence podtipa H5N1 na Poljskem in v Nemčiji je bila Odločba 2006/415/ES spremenjena z Odločbo Komisije 2007/785/ES (5), 2007/816/ES (6), 2007/838/ES (7) in 2007/844/ES. |
| --- | --- |

(2)

Po izbruhu visoko patogene aviarne influence podtipa H5N1 na Poljskem in v Nemčiji je bila Odločba 2006/415/ES spremenjena z Odločbo Komisije 2007/785/ES (5), 2007/816/ES (6), 2007/838/ES (7) in 2007/844/ES.

| (3) | Zaščitni ukrepi, ki sta jih Poljska in Nemčija uvedli v skladu z Odločbo 2006/415/ES, vključno z vzpostavitvijo območij A in B, kakor določa člen 4 navedene odločbe, so bili pregledani v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| --- | --- |

(3)

Zaščitni ukrepi, ki sta jih Poljska in Nemčija uvedli v skladu z Odločbo 2006/415/ES, vključno z vzpostavitvijo območij A in B, kakor določa člen 4 navedene odločbe, so bili pregledani v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

| (4) | Zaščitni ukrepi v zvezi z Nemčijo se lahko potrdijo. |
| --- | --- |

(4)

Zaščitni ukrepi v zvezi z Nemčijo se lahko potrdijo.

| (5) | Ker je prišlo do ponovnega izbruha bolezni na Poljskem, je treba prilagoditi meje območja A in trajanje ukrepov ter pri tem upoštevati epidemiološko stanje. |
| --- | --- |

(5)

Ker je prišlo do ponovnega izbruha bolezni na Poljskem, je treba prilagoditi meje območja A in trajanje ukrepov ter pri tem upoštevati epidemiološko stanje.

| (6) | Združeno kraljestvo je obvestilo Komisijo, da so bili z 19. decembrom 2007 zaradi ugodnega epidemiološkega stanja v navedeni državi članici odpravljeni vsi nadzorni ukrepi v zvezi z izbruhi visoko patogene aviarne influence podtipa H5N1 na njihovem ozemlju in da vzpostavitev območij A in B v navedeni državi članici v skladu s členom 4(2) Odločbe 2006/415/ES ni več potrebna. |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo je obvestilo Komisijo, da so bili z 19. decembrom 2007 zaradi ugodnega epidemiološkega stanja v navedeni državi članici odpravljeni vsi nadzorni ukrepi v zvezi z izbruhi visoko patogene aviarne influence podtipa H5N1 na njihovem ozemlju in da vzpostavitev območij A in B v navedeni državi članici v skladu s členom 4(2) Odločbe 2006/415/ES ni več potrebna.

| (7) | Zaradi jasnosti je treba v celoti nadomestiti Prilogo k Odločbi 2006/415/ES. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi jasnosti je treba v celoti nadomestiti Prilogo k Odločbi 2006/415/ES.

| (8) | Odločbo 2006/415/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Odločbo 2006/415/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2006/415/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 157, 30.4.2004, str. 33); popravljena različica (UL L 195, 2.6.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

2

(3)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

3

(4)  UL L 164, 16.6.2006, str. 51. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2007/844/ES (UL L 332, 18.12.2007, str. 101).

4

(5)  UL L 316, 4.12.2007, str. 62.

5

(6)  UL L 326, 12.12.2007, str. 32.

6

(7)  UL L 330, 15.12.2007, str. 51.

7

---

PRILOGA

„PRILOGA

DEL A

Območje A, kakor je bilo vzpostavljeno v skladu s členom 4(2):

| ISO oznaka države | Država članica | Območje A | Uporaba do datuma po členu 4(4)(b)(iii) |
| --- | --- | --- | --- |
| Oznaka
  (če je na voljo) | Ime |
| DE | NEMČIJA | | Desetkilometrski pas, vzpostavljen okrog izbruha v občini Großwoltersdorf, vključno s celotnimi občinami ali deli občin: | 15.1.2008 |
| Okrožje Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin |
| Okrožje Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| Okrožje Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg |
| Desetkilometrski pas, vzpostavljen okrog izbruha v občini Bensdorf, vključno s celotnimi občinami ali deli občin: | 21.1.2008 |
| Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel |
| Landkreis Havelland: Milower Land |
| Landkreis Potsdam-Mittelmark: Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wusterwitz |
| Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Roßdorf, Schlagenthin, Zabakuck |
| PL | POLJSKA | VOJVODSTVO MAZOWIECKIE
  01400
  PŁOCKI
  01419 | Okuženo območje: | Občina Brudzeń Duży: | Główina |

ISO oznaka države

Država članica

Območje A

Uporaba do datuma po členu 4(4)(b)(iii)

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

DE

NEMČIJA

Desetkilometrski pas, vzpostavljen okrog izbruha v občini Großwoltersdorf, vključno s celotnimi občinami ali deli občin:

15.1.2008

Okrožje Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin

Okrožje Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

Okrožje Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg

Desetkilometrski pas, vzpostavljen okrog izbruha v občini Bensdorf, vključno s celotnimi občinami ali deli občin:

21.1.2008

Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel

Landkreis Havelland: Milower Land

Landkreis Potsdam-Mittelmark: Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wusterwitz

Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Roßdorf, Schlagenthin, Zabakuck

PL

POLJSKA

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

PŁOCKI

01419

Okuženo območje:

Občina Brudzeń Duży:

Główina

| | Gorzechówko |
| --- | --- |

Gorzechówko

| | Gorzechowo |
| --- | --- |

Gorzechowo

| | Myśliborzyce |
| --- | --- |

Myśliborzyce

| | Rembielin |
| --- | --- |

Rembielin

| | Rokicie |
| --- | --- |

Rokicie

| | Siecień |
| --- | --- |

Siecień

| | Siecień Rumunki |
| --- | --- |

Siecień Rumunki

| | Strupczewo Duże |
| --- | --- |

Strupczewo Duże

| | Uniejewo |
| --- | --- |

Uniejewo

| | Więcławice |
| --- | --- |

Więcławice

| | Občina Nowy Duninów: | Karolewo |
| --- | --- | --- |

Občina Nowy Duninów:

Karolewo

| | Nowa Wieś |
| --- | --- |

Nowa Wieś

| | Nowy Duninów |
| --- | --- |

Nowy Duninów

16.1.2008

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Okuženo območje:

Občina Bieżuń:

| | Bieżuń |
| --- | --- |

Bieżuń

| | Dźwierzno |
| --- | --- |

Dźwierzno

| | Karniszyn |
| --- | --- |

Karniszyn

| | Karniszyn Parcele |
| --- | --- |

Karniszyn Parcele

| | Kobyla Łąka |
| --- | --- |

Kobyla Łąka

| | Kocewo |
| --- | --- |

Kocewo

| | Myślin |
| --- | --- |

Myślin

| | Sadłowo |
| --- | --- |

Sadłowo

| | Sadłowo Parcele |
| --- | --- |

Sadłowo Parcele

| | Strzeszewo |
| --- | --- |

Strzeszewo

VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

Okuženo območje:

Občina Włocławek:

| | Skoki Duże |
| --- | --- |

Skoki Duże

| | Skoki Małe |
| --- | --- |

Skoki Małe

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

ELBLĄSKI

02804

Okuženo območje:

Občina Godkowo:

| | Dąbkowo |
| --- | --- |

Dąbkowo

| | Krykajny |
| --- | --- |

Krykajny

| | Łępno |
| --- | --- |

Łępno

| | Nowe Wikrowo |
| --- | --- |

Nowe Wikrowo

| | Olkowo |
| --- | --- |

Olkowo

| | Piskajny |
| --- | --- |

Piskajny

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

OSTRÓDZKI

02815

Okuženo območje:

Občina Miłakowo:

| | Głodówko |
| --- | --- |

Głodówko

| | Pawełki |
| --- | --- |

Pawełki

| | Biernatki |
| --- | --- |

Biernatki

| | Rycerzewo |
| --- | --- |

Rycerzewo

| | Polkajny |
| --- | --- |

Polkajny

| | Stolno |
| --- | --- |

Stolno

| | Klugajny |
| --- | --- |

Klugajny

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

PŁOCKI

01419

Ogroženo območje:

| | Občina Brudzeń Duży: | Bądkowo |
| --- | --- | --- |

Občina Brudzeń Duży:

Bądkowo

| | Bądkowo Jeziorne |
| --- | --- |

Bądkowo Jeziorne

| | Bądkowo Kościelne |
| --- | --- |

Bądkowo Kościelne

| | Bądkowo Podlasie |
| --- | --- |

Bądkowo Podlasie

| | Bądkowo Rochny |
| --- | --- |

Bądkowo Rochny

| | Biskupice |
| --- | --- |

Biskupice

| | Brudzeń Duży |
| --- | --- |

Brudzeń Duży

| | Brudzeń Mały |
| --- | --- |

Brudzeń Mały

| | Cegielnia |
| --- | --- |

Cegielnia

| | Cierszewo |
| --- | --- |

Cierszewo

| | Izabelin |
| --- | --- |

Izabelin

| | Janoszyce |
| --- | --- |

Janoszyce

| | Karwosieki Cholewice |
| --- | --- |

Karwosieki Cholewice

| | Kłobukowo |
| --- | --- |

Kłobukowo

| | Krzyżanowo |
| --- | --- |

Krzyżanowo

| | Lasotki |
| --- | --- |

Lasotki

| | Murzynowo |
| --- | --- |

Murzynowo

| | Noskowice |
| --- | --- |

Noskowice

| | Parzeń |
| --- | --- |

Parzeń

| | Parzeń Janówek |
| --- | --- |

Parzeń Janówek

| | Patrze |
| --- | --- |

Patrze

| | Radotki |
| --- | --- |

Radotki

| | Robertowo |
| --- | --- |

Robertowo

| | Sikórz |
| --- | --- |

Sikórz

| | Sobowo |
| --- | --- |

Sobowo

| | Suchodół |
| --- | --- |

Suchodół

| | Turza Mała |
| --- | --- |

Turza Mała

| | Turza Wielka |
| --- | --- |

Turza Wielka

| | Wincentowo |
| --- | --- |

Wincentowo

| | Winnica |
| --- | --- |

Winnica

| | Zdziębórz |
| --- | --- |

Zdziębórz

| | Żerniki |
| --- | --- |

Żerniki

| | Občina Stara Biała: | Brwilno Górne |
| --- | --- | --- |

Občina Stara Biała:

Brwilno Górne

| | Kobierniki |
| --- | --- |

Kobierniki

| | Kowalewko |
| --- | --- |

Kowalewko

| | Ludwikowo |
| --- | --- |

Ludwikowo

| | Mańkowo |
| --- | --- |

Mańkowo

| | Maszewo Duże |
| --- | --- |

Maszewo Duże

| | Srebrna |
| --- | --- |

Srebrna

| | Ulaszewo |
| --- | --- |

Ulaszewo

| | Wyszyna |
| --- | --- |

Wyszyna

| | Občina Nowy Duninów: | Brwilno Dolne |
| --- | --- | --- |

Občina Nowy Duninów:

Brwilno Dolne

| | Brzezinna Góra |
| --- | --- |

Brzezinna Góra

| | Duninów Duży |
| --- | --- |

Duninów Duży

| | Grodziska |
| --- | --- |

Grodziska

| | Jeżowo |
| --- | --- |

Jeżowo

| | Kamion |
| --- | --- |

Kamion

| | Kobyla Góra |
| --- | --- |

Kobyla Góra

| | Środoń |
| --- | --- |

Środoń

| | Stary Duninów |
| --- | --- |

Stary Duninów

| | Studzianka |
| --- | --- |

Studzianka

| | Wola Brwileńska |
| --- | --- |

Wola Brwileńska

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

SIERPECKI

01427

Ogroženo območje:

| | Občina Mochowo: | Będorzyn |
| --- | --- | --- |

Občina Mochowo:

Będorzyn

| | Grodnia |
| --- | --- |

Grodnia

| | Łukoszyn |
| --- | --- |

Łukoszyn

| | Łukoszyno Biki |
| --- | --- |

Łukoszyno Biki

| | Občina Rościszewo: | Lipniki |
| --- | --- | --- |

Občina Rościszewo:

Lipniki

| | Ostrów |
| --- | --- |

Ostrów

| | Polik |
| --- | --- |

Polik

| | Rzeszotary Nowe |
| --- | --- |

Rzeszotary Nowe

| | Rzeszotary Zawady |
| --- | --- |

Rzeszotary Zawady

| | Września |
| --- | --- |

Września

| | Občina Zawidz: | Jaworowo Kolonia |
| --- | --- | --- |

Občina Zawidz:

Jaworowo Kolonia

| | Jaworowo Kłódź |
| --- | --- |

Jaworowo Kłódź

| | Jaworowo Lipa Jaworowo |
| --- | --- |

Jaworowo Lipa Jaworowo

| | Próchniatka |
| --- | --- |

Próchniatka

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Ogroženo območje:

| | Občina Bieżuń: | Adamowo |
| --- | --- | --- |

Občina Bieżuń:

Adamowo

| | Bielawy Gołuskie |
| --- | --- |

Bielawy Gołuskie

| | Dąbrówki |
| --- | --- |

Dąbrówki

| | Gołuszyn |
| --- | --- |

Gołuszyn

| | Mak |
| --- | --- |

Mak

| | Małocin |
| --- | --- |

Małocin

| | Pełki |
| --- | --- |

Pełki

| | Pozga |
| --- | --- |

Pozga

| | Sławęcin |
| --- | --- |

Sławęcin

| | Stanisławowo |
| --- | --- |

Stanisławowo

| | Stawiszyn Łaziska |
| --- | --- |

Stawiszyn Łaziska

| | Stawiszyn Zwalewo |
| --- | --- |

Stawiszyn Zwalewo

| | Trzaski |
| --- | --- |

Trzaski

| | Wilewo |
| --- | --- |

Wilewo

| | Władysławowo |
| --- | --- |

Władysławowo

| | Občina Żuromin: | Będzymin |
| --- | --- | --- |

Občina Żuromin:

Będzymin

| | Chamsk |
| --- | --- |

Chamsk

| | Dębsk |
| --- | --- |

Dębsk

| | Franciszkowo |
| --- | --- |

Franciszkowo

| | Kruszewo |
| --- | --- |

Kruszewo

| | Młudzyno |
| --- | --- |

Młudzyno

| | Olszew |
| --- | --- |

Olszew

| | Poniatowo |
| --- | --- |

Poniatowo

| | Żuromin |
| --- | --- |

Żuromin

| | Občina Lutocin: | Chromakowo |
| --- | --- | --- |

Občina Lutocin:

Chromakowo

| | Elżbiecin |
| --- | --- |

Elżbiecin

| | Felcyn |
| --- | --- |

Felcyn

| | Jonne |
| --- | --- |

Jonne

| | Lutocin |
| --- | --- |

Lutocin

| | Mojnowo |
| --- | --- |

Mojnowo

| | Nowy Przeradz |
| --- | --- |

Nowy Przeradz

| | Obręb |
| --- | --- |

Obręb

| | Parlin |
| --- | --- |

Parlin

| | Przeradz Mały |
| --- | --- |

Przeradz Mały

| | Przeradz Wielki |
| --- | --- |

Przeradz Wielki

| | Seroki |
| --- | --- |

Seroki

| | Swojęcin |
| --- | --- |

Swojęcin

| | Zimolza |
| --- | --- |

Zimolza

| | Občina Siemiątkowo: | Antoniewo |
| --- | --- | --- |

Občina Siemiątkowo:

Antoniewo

| | Dzieczewo |
| --- | --- |

Dzieczewo

| | Nowa Wieś |
| --- | --- |

Nowa Wieś

| | Nowopole |
| --- | --- |

Nowopole

| | Siciarz |
| --- | --- |

Siciarz

| | Sokołowy Kąt |
| --- | --- |

Sokołowy Kąt

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

MŁAWSKI

01413

Ogroženo območje:

Občina Radzanów:

| | Zgliczyn Glinki |
| --- | --- |

Zgliczyn Glinki

| | Zgliczyn Kościelny |
| --- | --- |

Zgliczyn Kościelny

| | Zgliczyn Witowy |
| --- | --- |

Zgliczyn Witowy

VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

Ogroženo območje:

Občina Włocławek:

| | Dąb Mały |
| --- | --- |

Dąb Mały

| | Dąb Polski |
| --- | --- |

Dąb Polski

| | Dąb Wielki |
| --- | --- |

Dąb Wielki

| | Dobiegniewo |
| --- | --- |

Dobiegniewo

| | Jazy |
| --- | --- |

Jazy

VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE

00400

LIPNOWSKI

00408

Ogroženo območje:

| | Občina Dobrzyń nad Wisłą: | Chalin |
| --- | --- | --- |

Občina Dobrzyń nad Wisłą:

Chalin

| | Chudzewo |
| --- | --- |

Chudzewo

| | Dobrzyń Nad Wisłą |
| --- | --- |

Dobrzyń Nad Wisłą

| | Kamienica |
| --- | --- |

Kamienica

| | Łagiewniki |
| --- | --- |

Łagiewniki

| | Lenie Wielkie |
| --- | --- |

Lenie Wielkie

| | Michałkowo |
| --- | --- |

Michałkowo

| | Mokówko |
| --- | --- |

Mokówko

| | Mokowo |
| --- | --- |

Mokowo

| | Płomiany |
| --- | --- |

Płomiany

| | Ruszkowo |
| --- | --- |

Ruszkowo

| | Wierznica |
| --- | --- |

Wierznica

| | Wierzniczka |
| --- | --- |

Wierzniczka

| | Občina Tłuchowo:
  Trzcianka |
| --- | --- |

Občina Tłuchowo:

Trzcianka

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

ELBLĄSKI

02804

Ogroženo območje:

Občina Godkowo:

| | Burdajny |
| --- | --- |

Burdajny

| | Dobry |
| --- | --- |

Dobry

| | Godkowo |
| --- | --- |

Godkowo

| | Gwiździny |
| --- | --- |

Gwiździny

| | Klekotki |
| --- | --- |

Klekotki

| | Kwitajny Wielkie |
| --- | --- |

Kwitajny Wielkie

| | Lesiska |
| --- | --- |

Lesiska

| | Nawty |
| --- | --- |

Nawty

| | Osiek |
| --- | --- |

Osiek

| | Plajny |
| --- | --- |

Plajny

| | Podągi |
| --- | --- |

Podągi

| | Skowrony |
| --- | --- |

Skowrony

| | Swędkowo |
| --- | --- |

Swędkowo

| | Szymbory |
| --- | --- |

Szymbory

| | Ząbrowiec |
| --- | --- |

Ząbrowiec

| | Zimnochy |
| --- | --- |

Zimnochy

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

LIDZBARSKI

02809

Ogroženo območje

| | Občina Orneta: | Augustyny |
| --- | --- | --- |

Občina Orneta:

Augustyny

| | Bażyny |
| --- | --- |

Bażyny

| | Biały Dwór |
| --- | --- |

Biały Dwór

| | Bogatyńskie |
| --- | --- |

Bogatyńskie

| | Chwalęcin |
| --- | --- |

Chwalęcin

| | Dąbrówka |
| --- | --- |

Dąbrówka

| | Drwęczno |
| --- | --- |

Drwęczno

| | Gieduty |
| --- | --- |

Gieduty

| | Karbowo |
| --- | --- |

Karbowo

| | Karbówka |
| --- | --- |

Karbówka

| | Karkajny |
| --- | --- |

Karkajny

| | Klusajny |
| --- | --- |

Klusajny

| | Krzykały |
| --- | --- |

Krzykały

| | Lejławki Małe |
| --- | --- |

Lejławki Małe

| | Lejławki Wielkie |
| --- | --- |

Lejławki Wielkie

| | Orneta |
| --- | --- |

Orneta

| | Osetnik |
| --- | --- |

Osetnik

| | Ostry Kamień |
| --- | --- |

Ostry Kamień

| | Wojciechowo |
| --- | --- |

Wojciechowo

| | Občina Lubomino: | Biała Wola |
| --- | --- | --- |

Občina Lubomino:

Biała Wola

| | Ełdyty Małe |
| --- | --- |

Ełdyty Małe

| | Ełdyty Wielkie |
| --- | --- |

Ełdyty Wielkie

| | Lubomino |
| --- | --- |

Lubomino

| | Piotrowo |
| --- | --- |

Piotrowo

| | Świękity |
| --- | --- |

Świękity

| | Wapnik |
| --- | --- |

Wapnik

| | Wójtowo |
| --- | --- |

Wójtowo

| | Zajączki |
| --- | --- |

Zajączki

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

OSTRÓDZKI

02815

Ogroženo območje:

Občina Miłakowo:

| | Bieniasze |
| --- | --- |

Bieniasze

| | Gilginie |
| --- | --- |

Gilginie

| | Gudniki |
| --- | --- |

Gudniki

| | Henrykowo |
| --- | --- |

Henrykowo

| | Książnic |
| --- | --- |

Książnic

| | Miejski Dwór |
| --- | --- |

Miejski Dwór

| | Miłakowo |
| --- | --- |

Miłakowo

| | Mysłaki |
| --- | --- |

Mysłaki

| | Niegładki |
| --- | --- |

Niegładki

| | Naryjski Młyn |
| --- | --- |

Naryjski Młyn

| | Nowe Mieczysławy |
| --- | --- |

Nowe Mieczysławy

| | Pityny |
| --- | --- |

Pityny

| | Rożnowo |
| --- | --- |

Rożnowo

| | Raciszewo |
| --- | --- |

Raciszewo

| | Wojciechy |
| --- | --- |

Wojciechy

| | Stare Bolity |
| --- | --- |

Stare Bolity

| | Nowe Bolity |
| --- | --- |

Nowe Bolity

| | Trokajny |
| --- | --- |

Trokajny

| | Warkałki |
| --- | --- |

Warkałki

| | Warkały |
| --- | --- |

Warkały

| | Warny |
| --- | --- |

Warny

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

BRANIEWSKI

02802

Ogroženo območje:

| | Občina Wilczęta: | Bardyny |
| --- | --- | --- |

Občina Wilczęta:

Bardyny

| | Gładysze |
| --- | --- |

Gładysze

| | Jankówko |
| --- | --- |

Jankówko

| | Kolonia Wilczęta |
| --- | --- |

Kolonia Wilczęta

| | Spędy |
| --- | --- |

Spędy

| | Tatarki |
| --- | --- |

Tatarki

| | Občina Płoskinia:
  Stygajny |
| --- | --- |

Občina Płoskinia:

Stygajny

RO

ROMUNIJA

31.12.2007

Okuženo območje

00038

| 1. | Murighiol |
| --- | --- |

1.

Murighiol

Ogroženo območje

00038

| 1. | Dunavatu de Jos |
| --- | --- |

1.

Dunavatu de Jos

| 2. | Dunavatu de Sus |
| --- | --- |

2.

Dunavatu de Sus

| 3. | Colina |
| --- | --- |

3.

Colina

| 4. | Plopu |
| --- | --- |

4.

Plopu

| 5. | Sarinasuf |
| --- | --- |

5.

Sarinasuf

| 6. | Mahmudia |
| --- | --- |

6.

Mahmudia

DEL B

Območje B, kakor je bilo vzpostavljeno v skladu s členom 4(2):

| ISO oznaka države | Država članica | Območje B | Uporaba do datuma po členu 4(4)(b)(iii) |
| --- | --- | --- | --- |
| Oznaka
  (če je na voljo) | Ime |
| DE | NEMČIJA | | Občine: | 15.1.2008 |
| Okrožje Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick |
| Okrožje Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| Okrožje Uckermark: Lychen, Templin |
| Okrožje Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow |
| Občine: | 21.1.2008 |
| Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel |
| Landkreis Havelland: Milower Land, Premnitz |
| Landkreis Potsdam-Mittelmark: Beetzsee, Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wenzlow, Wusterwitz, Ziesar |
| Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Mützel, Paplitz, Parchen, Roßdorf, Schlagenthin, Wulkow, Zabakuck |
| PL | POLJSKA | VOJVODSTVO MAZOWIECKIE
  01400
  PŁOCKI
  01419 | Območja, razen tistih, naštetih pod območje A | 16.1.2008 |
| VOJVODSTVO MAZOWIECKIE
  01400
  PŁOCK
  01462 | |
| VOJVODSTVO MAZOWIECKIE
  01400
  PLOŃSKI
  01420 | |
| VOJVODSTVO MAZOWIECKIE
  01400
  CIECHANOWSKI
  01402 | |
| VOJVODSTVO MAZOWIECKIE
  01400
  MŁAWSKI
  01413 | Območja, razen tistih, naštetih pod območje A |
| VOJVODSTVO MAZOWIECKIE
  01400
  GOSTYNIŃSKI
  01404 | |
| VOJVODSTVO MAZOWIECKIE
  01400
  SIERPECKI
  01427 | Območja, razen tistih, naštetih pod območje A |
| VOJVODSTVO MAZOWIECKIE
  01400
  ŻUROMIŃSKI
  01437 | Območja, razen tistih, naštetih pod območje A |
| VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE
  00400
  WŁOCŁAWSKI
  00418 | |
| VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE
  00400
  LIPNOWSKI
  00408 | |
| VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE
  00400
  WŁOCŁAWEK
  00464 | |
| VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE
  00400
  BRODNICKI
  00402 | Občini: | Górzno |

ISO oznaka države

Država članica

Območje B

Uporaba do datuma po členu 4(4)(b)(iii)

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

DE

NEMČIJA

Občine:

15.1.2008

Okrožje Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick

Okrožje Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

Okrožje Uckermark: Lychen, Templin

Okrožje Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow

Občine:

21.1.2008

Kreisfreie Stadt Brandenburg an der Havel

Landkreis Havelland: Milower Land, Premnitz

Landkreis Potsdam-Mittelmark: Beetzsee, Bensdorf, Havelsee, Rosenau, Wenzlow, Wusterwitz, Ziesar

Landkreis Jerichower Land: Brettin, Demsin, Genthin, Kade, Karow, Klitsche, Mützel, Paplitz, Parchen, Roßdorf, Schlagenthin, Wulkow, Zabakuck

PL

POLJSKA

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

PŁOCKI

01419

Območja, razen tistih, naštetih pod območje A

16.1.2008

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

PŁOCK

01462

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

PLOŃSKI

01420

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

CIECHANOWSKI

01402

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

MŁAWSKI

01413

Območja, razen tistih, naštetih pod območje A

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

GOSTYNIŃSKI

01404

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

SIERPECKI

01427

Območja, razen tistih, naštetih pod območje A

VOJVODSTVO MAZOWIECKIE

01400

ŻUROMIŃSKI

01437

Območja, razen tistih, naštetih pod območje A

VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE

00400

WŁOCŁAWSKI

00418

VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE

00400

LIPNOWSKI

00408

VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE

00400

WŁOCŁAWEK

00464

VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE

00400

BRODNICKI

00402

Občini:

Górzno

| | Świedziebnia |
| --- | --- |

Świedziebnia

VOJVODSTVO KUJAWSKO-POMORSKIE

00400

RYPIŃSKI

00412

Občine:

| | Rogowo |
| --- | --- |

Rogowo

| | Rypin |
| --- | --- |

Rypin

| | Skrwilno |
| --- | --- |

Skrwilno

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

DZIAŁDOWSKI

02803

Občine:

| | Działdowo |
| --- | --- |

Działdowo

| | Działdowo city |
| --- | --- |

Działdowo city

| | Iłowo – Osada |
| --- | --- |

Iłowo – Osada

| | Lidzbark |
| --- | --- |

Lidzbark

| | Płośnica |
| --- | --- |

Płośnica

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

ELBLĄSKI

02804

Občine:

| | Godkowo (območja, razen tistih, naštetih pod območje A) |
| --- | --- |

Godkowo (območja, razen tistih, naštetih pod območje A)

| | Młynary |
| --- | --- |

Młynary

| | Pasłęk |
| --- | --- |

Pasłęk

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

BRANIEWSKI

02802

Občine:

| | Pieniężno |
| --- | --- |

Pieniężno

| | Płoskinia (območja, razen tistih, naštetih pod območje A) |
| --- | --- |

Płoskinia (območja, razen tistih, naštetih pod območje A)

| | Wilczęta (območja, razen tistih, naštetih pod območje A) |
| --- | --- |

Wilczęta (območja, razen tistih, naštetih pod območje A)

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

LIDZBARSKI

02809

Občine:

| | Lidzbark Warmiński |
| --- | --- |

Lidzbark Warmiński

| | Lubomino (območja, razen tistih, naštetih pod območje A) |
| --- | --- |

Lubomino (območja, razen tistih, naštetih pod območje A)

| | Orneta (območja, razen tistih, naštetih pod območje A) |
| --- | --- |

Orneta (območja, razen tistih, naštetih pod območje A)

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

OLSZTYŃSKI

02814

Občine:

| | Barczewo |
| --- | --- |

Barczewo

| | Dobre Miasto |
| --- | --- |

Dobre Miasto

| | Dywity |
| --- | --- |

Dywity

| | Gierzwałt |
| --- | --- |

Gierzwałt

| | Jonkowo |
| --- | --- |

Jonkowo

| | Olsztynek |
| --- | --- |

Olsztynek

| | Purda |
| --- | --- |

Purda

| | Stawiguda |
| --- | --- |

Stawiguda

| | Świątki |
| --- | --- |

Świątki

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

OLSZTYN

02862

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

OSTRÓDZKI

02815

Občine:

| | Dąbrówno |
| --- | --- |

Dąbrówno

| | Gietrzwałd |
| --- | --- |

Gietrzwałd

| | Małdyty |
| --- | --- |

Małdyty

| | Miłakowo (območja, razen tistih, naštetih pod območje A) |
| --- | --- |

Miłakowo (območja, razen tistih, naštetih pod območje A)

| | Morąg |
| --- | --- |

Morąg

VOJVODSTVO WARMIŃSKO-MAZURSKIE

02800

NIDZICKI

02811

RO

ROMUNIJA

00038

Okrožje Tulcea

31.12.2007“

---

PRIPOROČILA

Komisija

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/65

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 17. decembra 2007

o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5406)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/879/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (1) in zlasti člena 15(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/21/ES določa zakonodajni okvir za sektor elektronskih komunikacij, katerega namen je odgovoriti na trende zbliževanja tako, da s svojim področjem uporabe zajema vsa elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Cilj regulativnega okvira je, da se z razvojem konkurence na trgu postopno odpravijo predhodne posebne določbe, ki veljajo za sektor. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/21/ES določa zakonodajni okvir za sektor elektronskih komunikacij, katerega namen je odgovoriti na trende zbliževanja tako, da s svojim področjem uporabe zajema vsa elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Cilj regulativnega okvira je, da se z razvojem konkurence na trgu postopno odpravijo predhodne posebne določbe, ki veljajo za sektor.

| (2) | Namen tega priporočila je opredeliti tiste trge proizvodov in storitev, za katere je lahko v skladu s členom 15(1) Direktive 2002/21/ES upravičeno predhodno urejanje. Cilj vsakega predhodnega regulativnega posredovanja je navsezadnje ustvariti koristi za končne uporabnike z doseganjem trajne konkurenčnosti maloprodajnih trgov. Opredelitev upoštevnih trgov se lahko in se sčasoma spreminja zaradi razvoja značilnosti proizvodov in storitev ter spreminjanja možnosti za nadomestitev povpraševanja in ponudbe. Priporočilo 2003/311/ES je v veljavi že več kot štiri leta, zato je sedaj primerno pregledati prvotno izdajo glede na razvoj trga. To priporočilo tako nadomešča Priporočilo Komisije 2003/311/ES (2). |
| --- | --- |

(2)

Namen tega priporočila je opredeliti tiste trge proizvodov in storitev, za katere je lahko v skladu s členom 15(1) Direktive 2002/21/ES upravičeno predhodno urejanje. Cilj vsakega predhodnega regulativnega posredovanja je navsezadnje ustvariti koristi za končne uporabnike z doseganjem trajne konkurenčnosti maloprodajnih trgov. Opredelitev upoštevnih trgov se lahko in se sčasoma spreminja zaradi razvoja značilnosti proizvodov in storitev ter spreminjanja možnosti za nadomestitev povpraševanja in ponudbe. Priporočilo 2003/311/ES je v veljavi že več kot štiri leta, zato je sedaj primerno pregledati prvotno izdajo glede na razvoj trga. To priporočilo tako nadomešča Priporočilo Komisije 2003/311/ES (2).

| (3) | Člen 15(1) Direktive 2002/21/ES od Komisije zahteva, da opredeli trge v skladu z načeli konkurenčnega prava. Načela konkurenčnega prava se v tem priporočilu uporabljajo za določitev meja proizvodnega trga v sektorju elektronskih komunikacij, opredelitev ali izbira opredeljenih trgov za predhodno urejanje pa je odvisna od trgov z značilnostmi, s katerimi je mogoče utemeljiti uvedbo predhodnih regulativnih obveznosti. Terminologija, uporabljena v tem priporočilu, temelji na terminologiji iz Direktive 2002/21/ES in Direktive 2002/22/ES; pojasnilo k temu priporočilu opisuje razvijajoče se tehnologije v zvezi s temi trgi. V skladu z Direktivo 2002/21/ES nacionalni regulativni organi opredelijo upoštevne trge glede na razmere v državi, zlasti upoštevne geografske trge na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(3)

Člen 15(1) Direktive 2002/21/ES od Komisije zahteva, da opredeli trge v skladu z načeli konkurenčnega prava. Načela konkurenčnega prava se v tem priporočilu uporabljajo za določitev meja proizvodnega trga v sektorju elektronskih komunikacij, opredelitev ali izbira opredeljenih trgov za predhodno urejanje pa je odvisna od trgov z značilnostmi, s katerimi je mogoče utemeljiti uvedbo predhodnih regulativnih obveznosti. Terminologija, uporabljena v tem priporočilu, temelji na terminologiji iz Direktive 2002/21/ES in Direktive 2002/22/ES; pojasnilo k temu priporočilu opisuje razvijajoče se tehnologije v zvezi s temi trgi. V skladu z Direktivo 2002/21/ES nacionalni regulativni organi opredelijo upoštevne trge glede na razmere v državi, zlasti upoštevne geografske trge na svojem ozemlju.

| (4) | Izhodišče za opredelitev trgov v tem priporočilu je opredelitev maloprodajnih trgov glede na pričakovani prihodnji razvoj, ob upoštevanju nadomestljivosti pri povpraševanju in ponudbi. Po opredelitvi maloprodajnih trgov je ustrezno opredeliti upoštevne veleprodajne trge. Ob odsotnosti pravne ureditve morda ni nobenega (trgovskega) veleprodajnega trga, če trg na koncu prodajne verige oskrbuje vertikalno povezano podjetje ali podjetja. Če trg utemeljuje opredelitev, je morda treba zgraditi hipotetični veleprodajni trg, ki je višje v prodajni verigi. Trgi v sektorju elektronskih komunikacij so pogosto dvostranski, ker obsegajo opravljanje storitev preko omrežij ali platform, ki združujejo uporabnike na obeh straneh trga; na primer končne uporabnike, ki si izmenjujejo komunikacije, ali pošiljatelje in prejemnike informacij ali vsebine. Te vidike je treba upoštevati pri določanju in opredelitvi trgov, ker lahko vplivajo na način opredelitve trgov in na to, ali imajo značilnosti, ki bi lahko utemeljile uvedbo predhodnih regulativnih obveznosti. |
| --- | --- |

(4)

Izhodišče za opredelitev trgov v tem priporočilu je opredelitev maloprodajnih trgov glede na pričakovani prihodnji razvoj, ob upoštevanju nadomestljivosti pri povpraševanju in ponudbi. Po opredelitvi maloprodajnih trgov je ustrezno opredeliti upoštevne veleprodajne trge. Ob odsotnosti pravne ureditve morda ni nobenega (trgovskega) veleprodajnega trga, če trg na koncu prodajne verige oskrbuje vertikalno povezano podjetje ali podjetja. Če trg utemeljuje opredelitev, je morda treba zgraditi hipotetični veleprodajni trg, ki je višje v prodajni verigi. Trgi v sektorju elektronskih komunikacij so pogosto dvostranski, ker obsegajo opravljanje storitev preko omrežij ali platform, ki združujejo uporabnike na obeh straneh trga; na primer končne uporabnike, ki si izmenjujejo komunikacije, ali pošiljatelje in prejemnike informacij ali vsebine. Te vidike je treba upoštevati pri določanju in opredelitvi trgov, ker lahko vplivajo na način opredelitve trgov in na to, ali imajo značilnosti, ki bi lahko utemeljile uvedbo predhodnih regulativnih obveznosti.

| (5) | Za opredelitev trgov, ki so lahko predmet predhodnega urejanja, je treba uporabiti naslednja kumulativna merila. Prvo merilo je prisotnost velikih in stalnih ovir za vstop na trg. Te so lahko strukturne, pravne ali regulativne. Vendar pa je treba glede na dinamičen značaj in delovanje trgov elektronskih komunikacij pri analizi prihodnjih razmer za opredelitev upoštevnih trgov, ki bi lahko bili predmet predhodnega urejanja, upoštevati tudi možnosti premagovanja ovir za vstop na trg v ustreznem časovnem okviru. Drugo merilo torej dopušča le tiste trge, katerih struktura se ne nagiba k učinkoviti konkurenci v ustreznem časovnem okviru. Uporaba tega merila vključuje pregled stanja na področju konkurence za ovirami za vstop. Tretje merilo je, da zgolj uporaba konkurenčnega prava ne bi zadostovala za ustrezen odziv na zadevne tržne nepopolnosti. |
| --- | --- |

(5)

Za opredelitev trgov, ki so lahko predmet predhodnega urejanja, je treba uporabiti naslednja kumulativna merila. Prvo merilo je prisotnost velikih in stalnih ovir za vstop na trg. Te so lahko strukturne, pravne ali regulativne. Vendar pa je treba glede na dinamičen značaj in delovanje trgov elektronskih komunikacij pri analizi prihodnjih razmer za opredelitev upoštevnih trgov, ki bi lahko bili predmet predhodnega urejanja, upoštevati tudi možnosti premagovanja ovir za vstop na trg v ustreznem časovnem okviru. Drugo merilo torej dopušča le tiste trge, katerih struktura se ne nagiba k učinkoviti konkurenci v ustreznem časovnem okviru. Uporaba tega merila vključuje pregled stanja na področju konkurence za ovirami za vstop. Tretje merilo je, da zgolj uporaba konkurenčnega prava ne bi zadostovala za ustrezen odziv na zadevne tržne nepopolnosti.

| (6) | Glavni kazalniki, ki se upoštevajo pri ocenjevanju prvega in drugega merila, so podobni tistim, ki se preverijo kot del analize prihodnjih razmer na trgu, zlasti kazalniki ovir za vstop ob odsotnosti pravne ureditve (vključno z obsegom nepovratnih stroškov), tržna struktura, delovanje trga in tržna dinamika, vključno s kazalniki, kot so tržni deleži in gibanja, tržne cene in gibanja ter obseg in pokritost konkurenčnih omrežij ali infrastruktur. Vsak trg, ki brez predhodne ureditve izpolnjuje ta tri merila, je lahko predmet predhodnega urejanja. |
| --- | --- |

(6)

Glavni kazalniki, ki se upoštevajo pri ocenjevanju prvega in drugega merila, so podobni tistim, ki se preverijo kot del analize prihodnjih razmer na trgu, zlasti kazalniki ovir za vstop ob odsotnosti pravne ureditve (vključno z obsegom nepovratnih stroškov), tržna struktura, delovanje trga in tržna dinamika, vključno s kazalniki, kot so tržni deleži in gibanja, tržne cene in gibanja ter obseg in pokritost konkurenčnih omrežij ali infrastruktur. Vsak trg, ki brez predhodne ureditve izpolnjuje ta tri merila, je lahko predmet predhodnega urejanja.

| (7) | Na novo nastajajočih trgih se v skladu z Direktivo 2002/21/ES ne smejo uvesti neprimerne obveznosti, tudi če ima prvi na trgu prednost. Za novo nastajajoče trge se šteje, da obsegajo proizvode ali storitve, pri katerih je zaradi njihovih novosti zelo težko predvideti pogoje povpraševanja ali vstop na trg in ponudbene pogoje, zato je tudi težko uporabiti ta tri merila. Namen tega, da se na novo nastajajočih trgih ne smejo uvesti neprimerne obveznosti, je spodbujati inovacije, kot zahteva člen 8 Direktive 2002/21/ES, hkrati pa je treba preprečiti, da bi vodilno podjetje zaseglo takšne trge, kot je določeno tudi v smernicah Komisije za tržno analizo in ocenjevanje pomembne tržne moči na podlagi regulativnega okvira Skupnosti za elektronske komunikacije in storitve (3). Primarne nadgraditve obstoječe omrežne infrastrukture redko privedejo do novega ali nastajajočega trga. Pomanjkanje zamenljivosti proizvoda se določi z vidika povpraševanja in ponudbe, preden je mogoče zaključiti, da ni del že obstoječega trga. Pojav novih storitev na maloprodajni ravni lahko povzroči nastanek novega veleprodajnega trga v takšnem obsegu, da teh storitev na maloprodajni ravni ni mogoče zagotoviti z uporabo obstoječih proizvodov za ponudbo na veliko. |
| --- | --- |

(7)

Na novo nastajajočih trgih se v skladu z Direktivo 2002/21/ES ne smejo uvesti neprimerne obveznosti, tudi če ima prvi na trgu prednost. Za novo nastajajoče trge se šteje, da obsegajo proizvode ali storitve, pri katerih je zaradi njihovih novosti zelo težko predvideti pogoje povpraševanja ali vstop na trg in ponudbene pogoje, zato je tudi težko uporabiti ta tri merila. Namen tega, da se na novo nastajajočih trgih ne smejo uvesti neprimerne obveznosti, je spodbujati inovacije, kot zahteva člen 8 Direktive 2002/21/ES, hkrati pa je treba preprečiti, da bi vodilno podjetje zaseglo takšne trge, kot je določeno tudi v smernicah Komisije za tržno analizo in ocenjevanje pomembne tržne moči na podlagi regulativnega okvira Skupnosti za elektronske komunikacije in storitve (3). Primarne nadgraditve obstoječe omrežne infrastrukture redko privedejo do novega ali nastajajočega trga. Pomanjkanje zamenljivosti proizvoda se določi z vidika povpraševanja in ponudbe, preden je mogoče zaključiti, da ni del že obstoječega trga. Pojav novih storitev na maloprodajni ravni lahko povzroči nastanek novega veleprodajnega trga v takšnem obsegu, da teh storitev na maloprodajni ravni ni mogoče zagotoviti z uporabo obstoječih proizvodov za ponudbo na veliko.

| (8) | Za to priporočilo sta pomembni zlasti dve vrsti ovir za vstop: strukturne in pravne ali regulativne ovire. |
| --- | --- |

(8)

Za to priporočilo sta pomembni zlasti dve vrsti ovir za vstop: strukturne in pravne ali regulativne ovire.

| (9) | Strukturne ovire za vstop izvirajo iz prvotnih značilnosti na ravni stroškov ali povpraševanja, ki ustvarjajo nesorazmerne pogoje med prvotnimi ponudniki in novimi tekmeci ter ovirajo ali preprečujejo vstop slednjih na trg. Visoke strukturne ovire na primer obstajajo, kadar so za trg značilne absolutne stroškovne prednosti, znatna ekonomija obsega in/ali dosega, omejitve zmogljivosti in visoki nepovratni stroški. Danes je mogoče takšne ovire še vedno odkriti v zvezi s široko razširjeno uporabo in/ali zagotavljanjem omrežij za krajevni dostop na fiksnih lokacijah. Sorodna strukturna ovira lahko obstaja tudi, kadar je za zagotavljanje storitve potrebna komponenta omrežja, ki je tehnično ni mogoče podvojiti ali pa jo je mogoče podvojiti le po takšni ceni, da postane nedonosna za tekmece. |
| --- | --- |

(9)

Strukturne ovire za vstop izvirajo iz prvotnih značilnosti na ravni stroškov ali povpraševanja, ki ustvarjajo nesorazmerne pogoje med prvotnimi ponudniki in novimi tekmeci ter ovirajo ali preprečujejo vstop slednjih na trg. Visoke strukturne ovire na primer obstajajo, kadar so za trg značilne absolutne stroškovne prednosti, znatna ekonomija obsega in/ali dosega, omejitve zmogljivosti in visoki nepovratni stroški. Danes je mogoče takšne ovire še vedno odkriti v zvezi s široko razširjeno uporabo in/ali zagotavljanjem omrežij za krajevni dostop na fiksnih lokacijah. Sorodna strukturna ovira lahko obstaja tudi, kadar je za zagotavljanje storitve potrebna komponenta omrežja, ki je tehnično ni mogoče podvojiti ali pa jo je mogoče podvojiti le po takšni ceni, da postane nedonosna za tekmece.

| (10) | Pravne ali regulativne ovire ne temeljijo na gospodarskih razmerah, temveč izvirajo iz zakonodajnih, upravnih ali drugih državnih ukrepov, ki neposredno vplivajo na pogoje vstopa in/ali umestitve ponudnikov na upoštevnem trgu. Kot primer pravne ali regulativne ovire, ki preprečuje vstop na trg, lahko služi omejitev števila podjetij z dostopom do spektra za zagotavljanje osnovnih storitev. Drugi primeri pravnih ali regulativnih ovir so cenovni nadzori ali drugi ukrepi v zvezi s cenami, uvedeni za podjetja, ki vplivajo tako na vstop kot tudi na umestitev podjetij na trgu. Pravne ali regulativne ovire, ki jih je mogoče odpraviti v ustreznem časovnem okviru, običajno ne predstavljajo gospodarske ovire za vstop na trg v smislu prvega merila. |
| --- | --- |

(10)

Pravne ali regulativne ovire ne temeljijo na gospodarskih razmerah, temveč izvirajo iz zakonodajnih, upravnih ali drugih državnih ukrepov, ki neposredno vplivajo na pogoje vstopa in/ali umestitve ponudnikov na upoštevnem trgu. Kot primer pravne ali regulativne ovire, ki preprečuje vstop na trg, lahko služi omejitev števila podjetij z dostopom do spektra za zagotavljanje osnovnih storitev. Drugi primeri pravnih ali regulativnih ovir so cenovni nadzori ali drugi ukrepi v zvezi s cenami, uvedeni za podjetja, ki vplivajo tako na vstop kot tudi na umestitev podjetij na trgu. Pravne ali regulativne ovire, ki jih je mogoče odpraviti v ustreznem časovnem okviru, običajno ne predstavljajo gospodarske ovire za vstop na trg v smislu prvega merila.

| (11) | Ovire za vstop lahko postanejo manj pomembne na trgih, vezanih na inovacije, za katere je značilen stalen tehnološki napredek. Konkurenčne omejitve na takšnih trgih pogosto izhajajo iz groženj, povezanih z inovacijami potencialnih tekmecev, ki jih trenutno ni na trgu. Na takšnih trgih, vezanih na inovacije, lahko pride do dinamične ali dolgoročne konkurence med podjetji, ki niso nujno tekmeci na obstoječem „statičnem“ trgu. To priporočilo ne opredeljuje trgov, pri katerih se pričakuje, da ovire za vstop ne bodo trajale dlje kot predvideno obdobje. Pri ocenjevanju, ali bodo ovire za vstop v odsotnosti pravne ureditve še naprej obstajale, je treba preveriti, ali je industrija izkusila pogoste in uspešne vstope na trg in ali so vstopi bili ali bodo verjetno v prihodnosti dovolj hitri in trajni, da bodo omejili tržno moč. Pomen ovir za vstop bo med drugim odvisen od najmanjšega učinkovitega obsega proizvodnje in nepovratnih stroškov. |
| --- | --- |

(11)

Ovire za vstop lahko postanejo manj pomembne na trgih, vezanih na inovacije, za katere je značilen stalen tehnološki napredek. Konkurenčne omejitve na takšnih trgih pogosto izhajajo iz groženj, povezanih z inovacijami potencialnih tekmecev, ki jih trenutno ni na trgu. Na takšnih trgih, vezanih na inovacije, lahko pride do dinamične ali dolgoročne konkurence med podjetji, ki niso nujno tekmeci na obstoječem „statičnem“ trgu. To priporočilo ne opredeljuje trgov, pri katerih se pričakuje, da ovire za vstop ne bodo trajale dlje kot predvideno obdobje. Pri ocenjevanju, ali bodo ovire za vstop v odsotnosti pravne ureditve še naprej obstajale, je treba preveriti, ali je industrija izkusila pogoste in uspešne vstope na trg in ali so vstopi bili ali bodo verjetno v prihodnosti dovolj hitri in trajni, da bodo omejili tržno moč. Pomen ovir za vstop bo med drugim odvisen od najmanjšega učinkovitega obsega proizvodnje in nepovratnih stroškov.

| (12) | Tudi kadar so za trg značilne visoke ovire za vstop, lahko drugi strukturni dejavniki na tem trgu pomenijo, da se trg nagiba proti učinkoviti konkurence v ustreznem časovnem okviru. Tržno dinamiko lahko na primer povzroči tehnološki razvoj ali zbliževanje proizvodov in trgov, ki lahko povzroči konkurenčne omejitve med izvajalci, ki delujejo na ločenih proizvodnih trgih. Do tega lahko pride tudi na trgih z omejenim, vendar zadostnim številom podjetij z različnimi strukturami stroškov, ki se soočajo s tržnim povpraševanjem po elastičnih cenah. Na trgu lahko obstaja tudi presežna zmogljivost, ki konkurenčnim podjetjem običajno omogoči zelo hitro povečanje proizvodnje kot odgovor na kakršen koli dvig cen. Na takšnih trgih lahko sčasoma pride do spremembe tržnih deležev in/ali do padca cen. Če se tržne dinamike hitro spreminjajo, je potrebna posebna previdnost pri izbiri ustreznega časovnega okvira, da bi odražal ustrezen tržni razvoj. |
| --- | --- |

(12)

Tudi kadar so za trg značilne visoke ovire za vstop, lahko drugi strukturni dejavniki na tem trgu pomenijo, da se trg nagiba proti učinkoviti konkurence v ustreznem časovnem okviru. Tržno dinamiko lahko na primer povzroči tehnološki razvoj ali zbliževanje proizvodov in trgov, ki lahko povzroči konkurenčne omejitve med izvajalci, ki delujejo na ločenih proizvodnih trgih. Do tega lahko pride tudi na trgih z omejenim, vendar zadostnim številom podjetij z različnimi strukturami stroškov, ki se soočajo s tržnim povpraševanjem po elastičnih cenah. Na trgu lahko obstaja tudi presežna zmogljivost, ki konkurenčnim podjetjem običajno omogoči zelo hitro povečanje proizvodnje kot odgovor na kakršen koli dvig cen. Na takšnih trgih lahko sčasoma pride do spremembe tržnih deležev in/ali do padca cen. Če se tržne dinamike hitro spreminjajo, je potrebna posebna previdnost pri izbiri ustreznega časovnega okvira, da bi odražal ustrezen tržni razvoj.

| (13) | Odločitev, da se trg opredeli kot trg, ki je lahko predmet predhodnega urejanja, mora biti odvisna tudi od ocene ustreznosti konkurenčnega prava za odpravo tržnih pomanjkljivosti, ki so posledica tega, da sta izpolnjeni prvi dve merili. Ukrepi konkurenčnega prava verjetno ne zadostujejo, če so zahteve po skladnosti ukrepanja za odpravo tržne pomanjkljivosti obsežne ali če je nujno pogosto in/ali pravočasno ukrepanje. |
| --- | --- |

(13)

Odločitev, da se trg opredeli kot trg, ki je lahko predmet predhodnega urejanja, mora biti odvisna tudi od ocene ustreznosti konkurenčnega prava za odpravo tržnih pomanjkljivosti, ki so posledica tega, da sta izpolnjeni prvi dve merili. Ukrepi konkurenčnega prava verjetno ne zadostujejo, če so zahteve po skladnosti ukrepanja za odpravo tržne pomanjkljivosti obsežne ali če je nujno pogosto in/ali pravočasno ukrepanje.

| (14) | Uporaba navedenih treh meril bi morala omejiti število trgov v sektorju elektronskih komunikacij, na katerih se uvedejo predhodne regulativne obveznosti, kar bi prispevalo k cilju regulativnega okvira, da se z razvojem konkurence na trgih postopno omejijo predhodne posebne določbe, ki veljajo za sektor. Ta merila je treba uporabljati kumulativno, tako da neizpolnjevanje katerega koli od njih pomeni, da trg ne more biti predmet predhodnega urejanja. |
| --- | --- |

(14)

Uporaba navedenih treh meril bi morala omejiti število trgov v sektorju elektronskih komunikacij, na katerih se uvedejo predhodne regulativne obveznosti, kar bi prispevalo k cilju regulativnega okvira, da se z razvojem konkurence na trgih postopno omejijo predhodne posebne določbe, ki veljajo za sektor. Ta merila je treba uporabljati kumulativno, tako da neizpolnjevanje katerega koli od njih pomeni, da trg ne more biti predmet predhodnega urejanja.

| (15) | Regulativni nadzor maloprodajnih storitev se uvede samo, kadar nacionalni regulativni organi menijo, da z ustreznimi ukrepi v veleprodaji ali ukrepi glede izbire ali predizbire obratovalca ne bi dosegli cilja, da se zagotovi učinkovita konkurenca in ciljev javnega interesa. S posredovanjem na veleprodajni ravni, vključno s sredstvi, ki lahko vplivajo na maloprodajne trge, lahko države članice zagotovijo, da je vrednostna veriga čim bolj odprta za običajne konkurenčne postopke, s čimer se dosežejo najboljši rezultati za končne uporabnike. To priporočilo zato opredeljuje predvsem veleprodajne trge, katerih ustrezna pravna ureditev je namenjena odpravi pomanjkanja učinkovite konkurence, ki se odraža na trgih končnih uporabnikov. Če nacionalni regulativni organ dokaže, da so bili veleprodajni ukrepi neuspešni, je lahko zadevni maloprodajni trg predmet predhodnega urejanja, če so izpolnjena zgornja tri merila. |
| --- | --- |

(15)

Regulativni nadzor maloprodajnih storitev se uvede samo, kadar nacionalni regulativni organi menijo, da z ustreznimi ukrepi v veleprodaji ali ukrepi glede izbire ali predizbire obratovalca ne bi dosegli cilja, da se zagotovi učinkovita konkurenca in ciljev javnega interesa. S posredovanjem na veleprodajni ravni, vključno s sredstvi, ki lahko vplivajo na maloprodajne trge, lahko države članice zagotovijo, da je vrednostna veriga čim bolj odprta za običajne konkurenčne postopke, s čimer se dosežejo najboljši rezultati za končne uporabnike. To priporočilo zato opredeljuje predvsem veleprodajne trge, katerih ustrezna pravna ureditev je namenjena odpravi pomanjkanja učinkovite konkurence, ki se odraža na trgih končnih uporabnikov. Če nacionalni regulativni organ dokaže, da so bili veleprodajni ukrepi neuspešni, je lahko zadevni maloprodajni trg predmet predhodnega urejanja, če so izpolnjena zgornja tri merila.

| (16) | Postopek opredeljevanja trgov v tem priporočilu ne posega v trge, ki jih je mogoče v posebnih primerih opredeliti po konkurenčnem pravu. Poleg tega obseg predhodnega urejanja ne posega v obseg dejavnosti, ki se lahko analizirajo po konkurenčnem pravu. |
| --- | --- |

(16)

Postopek opredeljevanja trgov v tem priporočilu ne posega v trge, ki jih je mogoče v posebnih primerih opredeliti po konkurenčnem pravu. Poleg tega obseg predhodnega urejanja ne posega v obseg dejavnosti, ki se lahko analizirajo po konkurenčnem pravu.

| (17) | Trgi, navedeni v Prilogi, so opredeljeni na podlagi teh treh kumulativnih meril. Za trge, ki niso navedeni v tem priporočilu, uporabijo nacionalni regulativni organi test treh meril. Za trge v prilogi k Priporočilu 2003/311/ES z dne 11. februarja 2003, ki niso navedeni v prilogi k temu priporočilu, morajo biti nacionalni regulativni organi pooblaščeni za uporabo testa treh meril, da ugotovijo, ali je glede na razmere v državi trg še lahko predmet predhodnega urejanja. Nacionalni regulativni organ se lahko pri trgih, navedenih v tem priporočilu, odloči, da jih ne bo analiziral, če ugotovi, da navedena tri merila za zadevni trg niso izpolnjena. Nacionalni regulativni organi lahko opredelijo trge, ki se razlikujejo od tistih, ki so navedeni v tem priporočilu, pod pogojem, da ravnajo v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES. Če osnutek ukrepa, ki vpliva na trgovino med državami članicami, kakor je opisano v uvodni izjavi 38 Direktive 2002/21/ES, ni sporočen, se lahko sproži postopek za ugotavljanje kršitev. Trgi, ki niso navedeni v tem priporočilu, morajo biti opredeljeni na podlagi konkurenčnih načel, določenih v Obvestilu Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (4), in morajo biti skladni s smernicami Komisije za tržno analizo in oceno pomembne tržne moči (5), pri čemer morajo biti izpolnjena navedena tri merila. |
| --- | --- |

(17)

Trgi, navedeni v Prilogi, so opredeljeni na podlagi teh treh kumulativnih meril. Za trge, ki niso navedeni v tem priporočilu, uporabijo nacionalni regulativni organi test treh meril. Za trge v prilogi k Priporočilu 2003/311/ES z dne 11. februarja 2003, ki niso navedeni v prilogi k temu priporočilu, morajo biti nacionalni regulativni organi pooblaščeni za uporabo testa treh meril, da ugotovijo, ali je glede na razmere v državi trg še lahko predmet predhodnega urejanja. Nacionalni regulativni organ se lahko pri trgih, navedenih v tem priporočilu, odloči, da jih ne bo analiziral, če ugotovi, da navedena tri merila za zadevni trg niso izpolnjena. Nacionalni regulativni organi lahko opredelijo trge, ki se razlikujejo od tistih, ki so navedeni v tem priporočilu, pod pogojem, da ravnajo v skladu s členom 7 Direktive 2002/21/ES. Če osnutek ukrepa, ki vpliva na trgovino med državami članicami, kakor je opisano v uvodni izjavi 38 Direktive 2002/21/ES, ni sporočen, se lahko sproži postopek za ugotavljanje kršitev. Trgi, ki niso navedeni v tem priporočilu, morajo biti opredeljeni na podlagi konkurenčnih načel, določenih v Obvestilu Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (4), in morajo biti skladni s smernicami Komisije za tržno analizo in oceno pomembne tržne moči (5), pri čemer morajo biti izpolnjena navedena tri merila.

| (18) | Dejstvo, da to priporočilo opredeljuje tiste trge proizvodov in storitev, na katerih je mogoče utemeljiti predhodno urejanje, ne pomeni, da je urejanje vedno upravičeno ali da bodo na teh trgih uvedene regulativne obveznosti iz določenih Direktiv. Urejanja zlasti ni mogoče uvesti ali pa ga je treba odpraviti, če na teh trgih obstaja učinkovita konkurenca brez pravne ureditve, kar pomeni, da noben izvajalec nima pomembne tržne moči v smislu člena 14 Direktive 2002/21/ES. Regulativne obveznosti morajo biti ustrezne in utemeljene z naravo ugotovljenega problema, sorazmerne ter upravičene v smislu ciljev, določenih v Direktivi 2002/21/ES, in morajo zlasti povečevati koristi za uporabnike, zagotavljati, da ne pride do izkrivljanja ali omejevanja konkurence, spodbujati učinkovite naložbe v infrastrukturo, podpirati inovacije ter spodbujati učinkovito uporabo in upravljanje radijskih frekvenc in številskih virov. |
| --- | --- |

(18)

Dejstvo, da to priporočilo opredeljuje tiste trge proizvodov in storitev, na katerih je mogoče utemeljiti predhodno urejanje, ne pomeni, da je urejanje vedno upravičeno ali da bodo na teh trgih uvedene regulativne obveznosti iz določenih Direktiv. Urejanja zlasti ni mogoče uvesti ali pa ga je treba odpraviti, če na teh trgih obstaja učinkovita konkurenca brez pravne ureditve, kar pomeni, da noben izvajalec nima pomembne tržne moči v smislu člena 14 Direktive 2002/21/ES. Regulativne obveznosti morajo biti ustrezne in utemeljene z naravo ugotovljenega problema, sorazmerne ter upravičene v smislu ciljev, določenih v Direktivi 2002/21/ES, in morajo zlasti povečevati koristi za uporabnike, zagotavljati, da ne pride do izkrivljanja ali omejevanja konkurence, spodbujati učinkovite naložbe v infrastrukturo, podpirati inovacije ter spodbujati učinkovito uporabo in upravljanje radijskih frekvenc in številskih virov.

| (19) | To priporočilo je bilo predmet javne razprave ter posvetovanja z nacionalnimi regulativnimi organi in nacionalnimi organi za konkurenco – |
| --- | --- |

(19)

To priporočilo je bilo predmet javne razprave ter posvetovanja z nacionalnimi regulativnimi organi in nacionalnimi organi za konkurenco –

PRIPOROČA:

| 1. | Pri opredelitvi upoštevnih trgov glede na razmere v državi v skladu s členom 15(3) Direktive 2002/21/ES, nacionalni regulativni organi analizirajo trge proizvodov in storitev, opredeljene v Prilogi k temu priporočilu. |
| --- | --- |

1.

Pri opredelitvi upoštevnih trgov glede na razmere v državi v skladu s členom 15(3) Direktive 2002/21/ES, nacionalni regulativni organi analizirajo trge proizvodov in storitev, opredeljene v Prilogi k temu priporočilu.

| 2. | Pri opredelitvi trgov, ki niso navedeni v Prilogi, nacionalni regulativni organi zagotovijo, da so kumulativno izpolnjena naslednja tri merila:






  (a) | prisotnost velikih in stalnih ovir za vstop na trg. Te so lahko strukturne, pravne ali regulativne; |
| --- | --- | --- |

2.

Pri opredelitvi trgov, ki niso navedeni v Prilogi, nacionalni regulativni organi zagotovijo, da so kumulativno izpolnjena naslednja tri merila:

(a)

prisotnost velikih in stalnih ovir za vstop na trg. Te so lahko strukturne, pravne ali regulativne;

| (b) | tržna struktura, ki se ne nagiba k učinkoviti konkurenci v ustreznem časovnem okviru. Uporaba tega merila vključuje pregled stanja na področju konkurence za ovirami za vstop; |
| --- | --- |

(b)

tržna struktura, ki se ne nagiba k učinkoviti konkurenci v ustreznem časovnem okviru. Uporaba tega merila vključuje pregled stanja na področju konkurence za ovirami za vstop;

| (c) | samo konkurenčno pravo ni dovolj za odpravo zadevnih tržnih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(c)

samo konkurenčno pravo ni dovolj za odpravo zadevnih tržnih pomanjkljivosti.

| 3. | To priporočilo ne posega v opredelitve trgov, rezultate tržnih analiz in regulativne obveznosti, ki so jih sprejeli nacionalni regulativni organi v skladu s členi 15(3) in 16 Direktive 2002/21/ES pred sprejetjem tega priporočila. |
| --- | --- |

3.

To priporočilo ne posega v opredelitve trgov, rezultate tržnih analiz in regulativne obveznosti, ki so jih sprejeli nacionalni regulativni organi v skladu s členi 15(3) in 16 Direktive 2002/21/ES pred sprejetjem tega priporočila.

| 4. | To priporočilo je naslovljeno na države članice. |
| --- | --- |

4.

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 717/2007 (UL L 171, 29.6.2007, str. 32).

1

(2)  UL L 114, 8.5.2003, str. 45.

2

(3)  UL C 165, 11.7.2002, str. 6.

3

(4)  UL C 372, 9.12.1997, str. 5.

4

(5)  UL C 165, 11.7.2002, str. 6.

5

---

PRILOGA

Maloprodajna raven

| 1. | Dostop do javnega telefonskega omrežja na fiksni lokaciji za rezidenčne in poslovne uporabnike. |
| --- | --- |

1.

Dostop do javnega telefonskega omrežja na fiksni lokaciji za rezidenčne in poslovne uporabnike.

Veleprodajna raven

| 2. | Posredovanje klica v javnem telefonskem omrežju na fiksni lokaciji.
  Za namene tega priporočila izvor klica vključuje prenos klica, ki je razmejen tako, da je v nacionalnem smislu skladen z opredeljenimi razmejitvami trgov za tranzit klica in za zaključevanje klica v javnem telefonskem omrežju na fiksni lokaciji. |
| --- | --- |

2.

Posredovanje klica v javnem telefonskem omrežju na fiksni lokaciji.

Za namene tega priporočila izvor klica vključuje prenos klica, ki je razmejen tako, da je v nacionalnem smislu skladen z opredeljenimi razmejitvami trgov za tranzit klica in za zaključevanje klica v javnem telefonskem omrežju na fiksni lokaciji.

| 3. | Zaključevanje klica v posameznih javnih telefonskih omrežjih na fiksni lokaciji.
  Za namene tega priporočila dokončanje klica vključuje prenos klica, ki je razmejen tako, da je v nacionalnem smislu skladen z opredeljenimi razmejitvami trgov za posredovanje klica in za tranzit klica v javnem telefonskem omrežju na fiksni lokaciji. |
| --- | --- |

3.

Zaključevanje klica v posameznih javnih telefonskih omrežjih na fiksni lokaciji.

Za namene tega priporočila dokončanje klica vključuje prenos klica, ki je razmejen tako, da je v nacionalnem smislu skladen z opredeljenimi razmejitvami trgov za posredovanje klica in za tranzit klica v javnem telefonskem omrežju na fiksni lokaciji.

| 4. | Prodaja na debelo dostopa do (fizične) omrežne infrastrukture (vključno s sodostopom ali razvezanim dostopom) na fiksni lokaciji. |
| --- | --- |

4.

Prodaja na debelo dostopa do (fizične) omrežne infrastrukture (vključno s sodostopom ali razvezanim dostopom) na fiksni lokaciji.

| 5. | Prodaja na debelo širokopasovnega dostopa.
  Ta trg obsega nefizični ali navidezni dostop do omrežja, vključno z dostopom z bitnim tokom na fiksni lokaciji. Na tržni verigi se nahaja pod fizičnim dostopom, ki ga pokriva zgoraj navedeni trg 4, v smislu, da je mogoče širokopasovni dostop za prodajo na debelo vzpostaviti z uporabo tega vira v kombinaciji z drugimi elementi. |
| --- | --- |

5.

Prodaja na debelo širokopasovnega dostopa.

Ta trg obsega nefizični ali navidezni dostop do omrežja, vključno z dostopom z bitnim tokom na fiksni lokaciji. Na tržni verigi se nahaja pod fizičnim dostopom, ki ga pokriva zgoraj navedeni trg 4, v smislu, da je mogoče širokopasovni dostop za prodajo na debelo vzpostaviti z uporabo tega vira v kombinaciji z drugimi elementi.

| 6. | Prodaja na debelo zaključevalnih segmentov zakupljenih vodov, ne glede na tehnologijo, s katero se zagotovi zakupljena ali namenska zmogljivost. |
| --- | --- |

6.

Prodaja na debelo zaključevalnih segmentov zakupljenih vodov, ne glede na tehnologijo, s katero se zagotovi zakupljena ali namenska zmogljivost.

| 7. | Zaključevanje govornega klica v posameznih mobilnih omrežjih. |
| --- | --- |

7.

Zaključevanje govornega klica v posameznih mobilnih omrežjih.

---

Popravki

| 28.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 344/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 344/70

---

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 754/2007 z dne 28. junija 2007 o spremembah uredb (ES) št. 1941/2006, (ES) št. 2015/2006 in (ES) št. 41/2007 glede ribolovnih možnosti in z njimi povezanih pogojev za nekatere staleže rib

(
  Uradni list Evropske unije L 172 z dne 30. junija 2007
  )

Stran 29, Priloga I (sprememba Prilog k Uredbi (ES) št. 1941/2006), točka 2 sprememb (sprememba Priloge II), točka (c)

besedilo:

| „(c) | doda se naslednja točka:






  „1.3. | Pri ribolovu z visečimi parangali v obdobjih in dneh, določenih v točkah 1.1 in 1.2, se na krovu ne hrani trske.“ “ |
| --- | --- | --- |

„(c)

doda se naslednja točka:

„1.3.

Pri ribolovu z visečimi parangali v obdobjih in dneh, določenih v točkah 1.1 in 1.2, se na krovu ne hrani trske.“ “

se glasi:

| „(c) | doda se naslednja točka:






  „1.5. | Pri ribolovu z visečimi parangali v obdobjih in dneh, določenih v točkah 1.1 in 1.2, se na krovu ne hrani trske.“ “ |
| --- | --- | --- |

„(c)

doda se naslednja točka:

„1.5.

Pri ribolovu z visečimi parangali v obdobjih in dneh, določenih v točkah 1.1 in 1.2, se na krovu ne hrani trske.“ “

---