# Službeni list C 2/2015

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 2 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.7. siječnja 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 2

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.7. siječnja 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2015/C 002/01 | Kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja: 0,05 % na dan 1. siječnja 2015. – Tečajna lista eura | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2015/C 002/01

Kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja: 0,05 % na dan 1. siječnja 2015. – Tečajna lista eura

1

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2015/C 002/02 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 2 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2015/C 002/03 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 3 |
| 2015/C 002/04 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 7 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2015/C 002/02

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

2

DRUGI AKTI

Europska komisija

2015/C 002/03

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

3

2015/C 002/04

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 2/1

---

Kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja (1):

0,05 % na dan 1. siječnja 2015.

Tečajna lista eura (2)

6. siječnja 2015.

(2015/C 2/01)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1914 |
| JPY | japanski jen | 141,69 |
| DKK | danska kruna | 7,4414 |
| GBP | funta sterlinga | 0,78420 |
| SEK | švedska kruna | 9,4208 |
| CHF | švicarski franak | 1,2014 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 9,1795 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,695 |
| HUF | mađarska forinta | 319,32 |
| PLN | poljski zlot | 4,3075 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4990 |
| TRY | turska lira | 2,7732 |
| AUD | australski dolar | 1,4640 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4014 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2376 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5378 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5905 |
| KRW | južnokorejski von | 1 311,72 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,9771 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,4022 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6740 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 093,06 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2550 |
| PHP | filipinski pezo | 53,624 |
| RUB | ruski rubalj | 74,9100 |
| THB | tajlandski baht | 39,221 |
| BRL | brazilski real | 3,2159 |
| MXN | meksički pezo | 17,7781 |
| INR | indijska rupija | 75,7400 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1914

JPY

japanski jen

141,69

DKK

danska kruna

7,4414

GBP

funta sterlinga

0,78420

SEK

švedska kruna

9,4208

CHF

švicarski franak

1,2014

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

9,1795

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,695

HUF

mađarska forinta

319,32

PLN

poljski zlot

4,3075

RON

rumunjski novi leu

4,4990

TRY

turska lira

2,7732

AUD

australski dolar

1,4640

CAD

kanadski dolar

1,4014

HKD

hongkonški dolar

9,2376

NZD

novozelandski dolar

1,5378

SGD

singapurski dolar

1,5905

KRW

južnokorejski von

1 311,72

ZAR

južnoafrički rand

13,9771

CNY

kineski renminbi-juan

7,4022

HRK

hrvatska kuna

7,6740

IDR

indonezijska rupija

15 093,06

MYR

malezijski ringit

4,2550

PHP

filipinski pezo

53,624

RUB

ruski rubalj

74,9100

THB

tajlandski baht

39,221

BRL

brazilski real

3,2159

MXN

meksički pezo

17,7781

INR

indijska rupija

75,7400

---

(1)  Stopa primijenjena na najnoviju operaciju izvršenu prije navedenog datuma. U slučaju ponude s promjenjivom kamatnom stopom, kamatna stopa je marginalna stopa.

(2)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 7.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 2/2

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 2/02)

| 1. | Dana 22. prosinca 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik Ingram Micro Inc. („Ingram Micro”, SAD) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad čitavim poduzetnikom ANOV Expansion SAS (Francuska) i njegovim društvima kćerima, osim njegovih španjolskih društava kćeri („Anovo”). |
| --- | --- |

1.

Dana 22. prosinca 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik Ingram Micro Inc. („Ingram Micro”, SAD) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad čitavim poduzetnikom ANOV Expansion SAS (Francuska) i njegovim društvima kćerima, osim njegovih španjolskih društava kćeri („Anovo”).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   Ingram Micro: distribucijske i logističke usluge za informacijske tehnologije i druge elektroničke proizvode,
  —   Anovo: logističke usluge za proizvode za mobilnost, elektroničke uređaje za široku potrošnju i druge elektroničke proizvode. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   Ingram Micro: distribucijske i logističke usluge za informacijske tehnologije i druge elektroničke proizvode,

—   Anovo: logističke usluge za proizvode za mobilnost, elektroničke uređaje za široku potrošnju i druge elektroničke proizvode.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 7.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 2/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 2/3

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 2/03)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„CAPÃO DE FREAMUNDE”

EZ br.: PT-PGI-0005-0846-10.1.2011

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Capão de Freamunde”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Portugal

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Pod nazivom „Capão de Freamunde” podrazumijeva se proizvod koji potječe od spororastućih pasmina atlantskog tipa vrste Gallus domesticus koji je kastriran prije spolne zrelosti i namijenjen isključivo proizvodnji kvalitetnog mesa te od rođenja uzgajan u ograničenom zemljopisnom području utvrđenom u nastavku u skladu s opisanim pravilima prehrane.

Gallus domesticus

Upotrebljavaju se samo pasmine „redbro” s operušanim vratom i „redbro” golovrati kopuni te tipične portugalske pasmine prisutne na sjeveru Portugala, a posebno pasmine „pedrês portuguesa”, „preta lusitânica” i „amarela”.

Kopun „Capão de Freamunde” prodaje se u sljedećim oblicima:

| (a) | živ, u dobi od 10 do 11 mjeseci, uredno identificiran; |
| --- | --- |

(a)

živ, u dobi od 10 do 11 mjeseci, uredno identificiran;

| (b) | u obliku trupa, dobivenog od peradi zaklane u dobi od 10 do 11 mjeseci, uredno zapakiranog i označenog, operušanog i bez glave, ali s jetrom i želucem (uobičajeno se nazivaju „iznutricama”); |
| --- | --- |

(b)

u obliku trupa, dobivenog od peradi zaklane u dobi od 10 do 11 mjeseci, uredno zapakiranog i označenog, operušanog i bez glave, ali s jetrom i želucem (uobičajeno se nazivaju „iznutricama”);

| (c) | u obliku smrznutog trupa, dobivenog od peradi zaklane u dobi od 10 do 11 mjeseci. |
| --- | --- |

(c)

u obliku smrznutog trupa, dobivenog od peradi zaklane u dobi od 10 do 11 mjeseci.

Kopun „Capão de Freamunde”, koji se proizvodi prema metodi primjenjivanoj na zemljopisnom području, ima sljedeća svojstva:

i.   Fizička svojstva

Fizička svojstva

Živi kopun: boja perja: crvena do jarka crvena; kresta: odsutna; resa: odsutna; oblik prsa: velika sa znatnom mišićnom masom; boja nogu; žuta; boja kože: žuta; zastoplje: ljuskavo, veliko i žute boje; bedra: vrlo razvijena i mišićava; težina: od 5 do 7 kg.

Trup: boja: žuta; izgled: vitak; koža: tanka, glatka, hidratizirana i sa slabo izraženim porama; težina: od 3 do 4,5 kg.

ii.   Senzorna svojstva

Senzorna svojstva

Sirovi trup kopuna „Capão de Freamunde” ima ujednačenu kožu žućkaste boje, crvenkaste mišiće i unutarnje salo blago mekane teksture. Meso ima blagu aromu sirovog mesa (aroma domaće peradi), gotovo bez mirisa krvi (jetre, metala) i užeglosti. Nakon pečenja meso kopuna „Capão de Freamunde” relativno je mekane i blago tjestaste (elastične) teksture na početku s izrazito sočnim okusom, koji se razvija tijekom žvakanja; meso lagano prianja uz zube. Meso ima blagu aromu mesa pečenog na žaru i kuhane kože, bez ijedne primjese užeglosti; okus je umjereno intenzivan, s vrlo slabom primjesom užeglosti, krvi (jetre, metala) i sirovog mesa (domaće peradi).

iii.   Kemijska svojstva (lipidni profil)

Kemijska svojstva (lipidni profil)

Udio mononezasićenih masnih kiselina u kopunu „Capão de Freamunde” kreće se od 42 do 45,5 %, a sadržaj uljne kiseline od 35,5 do 40 %.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Biljne vrste koje se upotrebljavaju za ishranu kopuna „Capão de Freamunde” i osnova su njegove prehrane potječu iz regije. Kukuruz vrste Zea mays L, u zrnu ili mljeven, prevladava u prehrani i mora činiti najmanje 60 % te prehrane, kao i sorte žitarica i divljeg bilja Holcus mollis, Lolium multiflorum i Plantago lanceolata L.

Zea mays

Holcus mollis

Lolium multiflorum

Plantago lanceolata

Do dobi od dva mjeseca i/ili žive vage od jednog kilograma prehrana se uglavnom sastoji od prehrambene „zdjelice” koja sadržava kukuruzno brašno, rezani portugalski kelj i rižu i/ili zrna kukuruza, uglavnom žute sorte.

Nakon dobi od pet tjedana životinje imaju stalan pristup, tijekom cijeloga dana, otvorenim pašnjacima prekrivenima vegetacijom, a njihov je pristup otvorenom prostoru osiguran od izlaska do zalaska sunca. Otvoreni pašnjaci moraju imati najmanju površinu vegetativnog pokrova od 2 m2 po kokoši ili od 4 m2 po kopunu, srednju do srednje visoku gustoću trave (visina od 6 do 15 cm), ravnomjerno raspoređene, pri čemu valja paziti da gustoća nikad nije niža od srednje gustoće na više od 30 % ukupne površine.

2

2

Od kastracije, u dobi od tri do četiri mjeseca, do klanja ili prodaje živih životinja, prehrana kopuna ad libitum mora se sastojati od najmanje 80 % žutog ili bijelog kukuruza, mljevenog ili u zrnu, a ostatak prehrane sastoji se od pekarskog brašna, portugalskog kelja, samonikle vegetacije i sjemena žitarica.

ad libitum

Kad se, kao dodatak i samo kako bi se nadoknadio privremeni nedostatak prirodne hrane, u prehrani upotrebljava komercijalno dostupna hrana, ona mora sadržavati najmanje 80 % žitarica. U svakom slučaju, komercijalna hrana ne prelazi 20 % prehrane životinja tijekom cijelog životnog ciklusa.

Prehrana na bazi komercijalne hrane mora se, ako je to potrebno, izbaciti pet dana prije klanja.

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Kopun „Capão de Freamunde” od izlijeganja se uzgaja isključivo na gospodarstvima smještenima na ograničenom zemljopisnom području u kojem uzgoj kopuna te znanje i umijeće povezano sa škopljenjem životinja predstavljaju tradiciju, što jamči poštovanje njihove autentičnosti. Pilići uzgojeni na peradarskim gospodarstvima ne moraju obvezno dolaziti iz određenog zemljopisnog područja.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Trupovi se zamrzavaju samo na zahtjev zainteresiranih osoba i takvi su trupovi namijenjeni za izvoz.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Posebna pravila za označivanje

Etiketa mora obvezno sadržavati naziv „Capão de Freamunde IGP” te logotip proizvoda čiji je model prikazan u nastavku.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Kopun „Capão de Freamunde” uzgaja se isključivo na gospodarstvima smještenima u zemljopisnom području koje obuhvaća sljedeće općine i mjesta: općina Paços de Ferreira: sva mjesta; općina Lousada: mjesta Boim, Casais, Covas, Cristelos, Figueiras, Lodares, Lustosa, Nespereira, Nevogilde, Nogueira, Meinedo, St. Estêvão, Silvares, Sousela, Ordem i Pias; općina Paredes: mjesta Beire, Duas Igrejas, Vilela, Lordelo, Sobrosa, Cristelo i Louredo.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje u kojem se odvija proizvodnja obuhvaća zone navodnjavanja, čestice smještene na vodotocima koji označavaju vanjski dio općine Paços de Ferreira, koji ga definiraju kao popratni bazen, isušen iznutra kako bi formirao tok rijeke Ferreira. Osim vodotoka u pravom smislu te riječi, hidrografski bazen te rijeke sastoji se, unutar određenog zemljopisnog područja, od pritoka Carvalhosa, Eiriz i Taio. To je područje stupnjevitog navodnjavanja, smješteno između grebena na nadmorskoj visini od 150 do 600 metara, a prosječna mjesečna temperatura u području proizvodnje iznosi oko 15 °C, s osjetnim razlikama između najviše i najniže temperature koje se kreću od 12 °C do 18 °C.

Blaga klima idealna je za optimalan razvoj životinja jer potiče rast sorti trava i divljeg bilja (samonikla vegetacija: Holcus mollis, Lolium multiflorum i Plantago lanceolata L.) koji savršeno odgovaraju prehrani kopuna.

Holcus mollis

Lolium multiflorum

Plantago lanceolata

S druge strane, sustav tradicionalnog vjekovnog uzgoja kojim se koriste uzgajivači, neprestan pristup tijekom dana otvorenom prostoru prekrivenom samoniklom vegetacijom, način uzgoja kopuna nakon njihova škopljenja prema kojem su odvojeni od druge peradi te osobitost prema kojoj svako gospodarstvo uzgaja perad identičnog porijekla, vrste, pasmine i dobi, osigurava svim životinjama uravnotežen život obilježen stalnim pristupom prirodnim pašnjacima tijekom dana nakon dobi od pet tjedana, u prirodnom okruženju na otvorenom, uz slab intenzitet uzgoja i bez stresa. Nakon dobi od pet tjedana životinje imaju stalan pristup, tijekom cijeloga dana, otvorenim pašnjacima prekrivenima vegetacijom, a njihov je pristup otvorenom prostoru osiguran od izlaska do zalaska sunca.

Ograničeno zemljopisno područje portugalska je pokrajina u kojoj je uzgoj kukuruza stoljetna tradicija, čime je objašnjeno zašto je ta žitarica glavni element prehrane kopuna, odnosno zašto čini najmanje 60 % njihove prehrane.

Način lokalne proizvodnje razvijao se generacijama i još se uvijek primjenjuje, što je pokazatelj znanja i umijeća ljudi povezanog s posebnim svojstvima te pokrajine. Povijesni podatci pokazuju da tradicija uzgoja kopuna u Freamundeu seže u rimsko doba. Gospodarski značaj te djelatnosti bio je takav da je već u 12. stoljeću desetina mogla biti plaćana kopunima. U srednjem vijeku, od 5. do 15. stoljeća, kopun „Capão de Freamunde” upotrebljavao se za plaćanje poreza feudalnim gospodarima i svećenstvu, koji su ga jako cijenili.

Sajam kopuna, koji se održava svakog 13. prosinca, službeno je uspostavljen 3. listopada 1719. kraljevskom odlukom kralja D. Joãoa V.

Među srednjovjekovnim običajima koji se spominju u dokumentima iz 5. stoljeća, učenjaci navode i tradicionalnu vještinu škopljenja peradi i njihove prodaje u župi „Freguesia de Salvador de Friamunde...”.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Kopun „Capão de Freamunde” dobiven je isključivo uporabom iste linije i pasmina sporog rasta; životinje se pažljivo škope i slobodno uzgajaju te dobivaju hranu koja se zasniva na prirodnoj ispaši dopunjenoj žitaricama među kojima prevladava kukuruz. Životni ciklus vodi se tako da životinje dosegnu punu zrelost malo prije Božića.

Trupovi kopuna „Capão de Freamunde” jasno se razlikuju od trupova životinja uzgojenih na suvremen način po većoj težini, intenzivnijoj boji, širokim prsima, bogatoj mišićnoj masi te mekanoj, glatkoj i hidratiziranoj koži. Nakon kuhanja trupovi kopuna „Capão de Freamunde” značajno se razlikuju i od trupova uobičajene peradi po svojoj umjereno mekanoj teksturi, blago tjestastoj konzistenciji, izrazitoj sočnosti i potpunom odsustvu neugodnih mirisa.

Uravnotežen lipidni profil je specifičan i odnosi se na postotak mononezasićenih masnih kiselina koji je osjetno viši od onog u mesu druge peradi te na niži postotak zasićenih masti.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Povezanost između proizvoda i zemljopisnog područja leži u karakteristikama tla te klimatskim i ljudskim čimbenicima. Blaga klima idealna je za optimalan razvoj životinja jer potiče rast sorti trava i divljeg bilja (samonikla vegetacija) koje savršeno odgovaraju prehrani kopuna, ali i proizvodnji kukuruza te drugih biljaka koje se upotrebljavaju tijekom cijelog životnog ciklusa životinje. Osim toga, to životinji omogućuje da najveći dio svog života provede na otvorenom i da uživa u prostoru prilagođenom sporom rastu lišenom stresa.

Taj tradicionalni stoljetni sustav koji se rabi u uzgoju kopuna omogućava proizvodnju masnih i mesnatih životinja, a njihovo meso, koje se ubraja među najukusnija mesa peradi, čini istodobno mekanim i čvrstim.

Isto tako, životinje imaju koristi od prirodne prehrane povezane s prostornim uvjetima uzgoja kojima se uravnotežuje lipidni sastav tog mesa, čiji je udio mononezasićenih masnih kiselina i oleinske kiseline ipak osjetno veći od onog u mesu ostalih vrsta peradi.

Kopun je autentičan proizvod mjesta Freamunde, iznimno naseljenog i razvijenog mjesta u općini Paços de Ferreira u okrugu Porto. Običaj škopljenja pjetlića u ranoj dobi kako bi bili masniji i mekaniji već je dugo prisutan u tom mjestu i okolici. Poznato je da je običaj škopljenja peradi i njihove prodaje jako star te da se od srednjeg vijeka provodi u mjestu koje se u to doba zvalo „Salvadori de Friamunde”.

Sajam kopuna u mjestu Freamunde poznat je i dan danas te privlači mnoštvo turista. Taj se sajam, koji se održavao još u 15. stoljeću, odvija na isti dan kad se prema katoličkom kalendaru slavi sveta Lucija, zaštitnica vida.

Kopun „Capão de Freamunde” tradicionalno se jede u zimskim mjesecima (od studenoga do siječnja) i sastavni je dio prehrambenih navika zemljopisnog područja, a posebno tijekom božićnih praznika. Tijekom tog razdoblja kopun se daje i na dar, što je potvrda iznimne simbolične vrijednosti koju stanovnici te pokrajine pripisuju tom proizvodu.

Izrazite posebnosti i razlikovna svojstva trupa kopuna „Capão de Freamunde” u osnovi su posebnih jela, koja su od danas sastavni dio gastronomske ponude u pokrajini, a kopun „Capão de Freamunde”, čiji ugled raste, preporučuje se u lokalnim restoranima. Budući da se njime ističe okus osnovnog proizvoda, danas tradicionalni i poznati recept za pripremu kopuna „Capão de Freamunde” („Capão de Freamunde” nadjeven iznutricama te komadićima pikantne kobasice i šunke te pečen u pećnici) promiče se svake godine prilikom gastronomskog natjecanja koje se 12. prosinca organizira u mjestu Freamunde i na kojem, među ostalim, sudjeluju razni restorani iz općine Paços de Ferreira koji se pridružuju događanju.

Upućivanje na objavu specifikacije:

Upućivanje na objavu specifikacije:

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

3

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_capao.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

2

(3)  Vidjeti bilješku 2.

3

---

| 7.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 2/7

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 2/04)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„GLÜCKSTÄDTER MATJES”

EZ br.: DE-PGI-0005-01112 – 17.5.2013.

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Glückstädter Matjes”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.7. Svježa riba, školjkaši i rakovi i proizvodi dobiveni njihovom preradom

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Fileti „Glückstädter Matjes” većinom se proizvode tradicionalnim ručnim postupkom od filetiranih i nefiletiranih blago zasoljenih sleđeva (Clupea harengus) koji su dozrijevali na kosti s pomoću vlastitih enzima. Fileti imaju mastan sjaj i svijetlu sivo-smeđu boju – s gornje su strane srebrno prošarani zbog kože, a s donje strane crvenkasto nijansirani zbog dozrijevanja na kosti. Ovisno o veličini i težini upotrijebljenih sleđeva, fileti teže između 30 g i 50 g, a dugi su između 14 cm i 17 cm. Fileti od sleđa „Glückstädter Matjes” uglavnom se jedu hladni, meki su i nježni pod zubima, imaju netipičan, za usoljeni mladi sleđ karakterističan i aromatičan okus po hladnoj i svježoj ribi koja nije sirova, s blago slankastim okusom. Potrošači, ugostitelji i trgovci sleđ „Glückstädter Matjes” upotrebljavaju u obliku fileta kao svježe smrznutu namirnicu. Trgovci ribom i ugostitelji sleđ „Glückstädter Matjes” kupuju i nefiletiran kako bi ga sami dalje prerađivali.

Clupea harengus

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Fileti „Glückstädter Matjes” proizvode se isključivo od sleđa (Clupea harengus). Uvriježena je praksa da se sleđevi koji služe kao sirovina za proizvodnju fileta „Glückstädter Matjes” love u središnjem i sjevernom dijelu Sjevernog mora. Odmah nakon ulova duboko se smrzavaju u neprerađenom obliku.

Clupea harengus

Odabiru se oni ulovi kod kojih riba u razdoblju od kraja svibnja do početka srpnja unutar svojega prirodnog životnog godišnjeg ciklusa već ima dovoljan sadržaj masti za proizvodnju sleđa „Glückstädter Matjes”, a izvana još ne pokazuje znakove mliječi ili ikre.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Vađenje utrobe i dozrijevanje te prerada u filete od usoljenog mladog sleđa odvijaju se isključivo na određenom zemljopisnom području.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Posebna pravila za označivanje

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje grada Glückstadta u saveznoj državi Schleswig-Holsteinu.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Posebnosti zemljopisnog područja

Glückstadt je lučki grad smješten na donjem toku Labe u saveznoj državi Schleswig-Holsteinu.

Fileti „Glückstädter Matjes” proizvod su s dugom tradicijom proizvodnje. Poseban postupak proizvodnje koji se sastoji od ručnog postupka (dozrijevanje na kosti samo s pomoću soli i vlastitih enzima, ručno izvlačenje fileta iz kože i uklanjanje kostiju te ručno fino čišćenje fileta) temelji se na u tom pogledu očuvanoj tradiciji proizvodnje usoljenog mladog sleđa u Glückstadtu i preduvjet je za svojstva proizvoda „Glückstädter Matjes”.

Tradicija je započela 1893. osnutkom ribolovnog poduzeća Glückstädter Heringsfischerei i njegovom prvom ribarskom jedrilicom za izlov sleđa nazvanom „Tümmler”, kojom su 15. srpnja 1894. nakon osmotjednog ribolova sa 150 bačava za usoljavanje sleđa po prvi put dovezeni usoljeni mladi sleđevi u Glückstadt (Detjens, Willy: Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis, u: 64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887, Glückstadt, 1957., str. 4, redak 52. et seq.). Još jedna potvrda te tradicije bilo je darivanje bačvice sleđa „Glückstädter Matjes” tadašnjem predsjedniku SR Njemačke, Theodoru Heussu, na dan 21. lipnja 1957. povodom „Dana usoljenog mladog sleđa” njemačkih sleđolovaca, koji se tada održavao u Glückstadtu (Kaufholz, Heinz: Ein Fässchen „Glückstädter Matjes” für Heuss, u: Glückstädter Monatsspiegel, izdanje iz lipnja 2008., str. 15.).

Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis

64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887

Ein Fässchen „Glückstädter Matjes” für Heuss

Glückstädter Monatsspiegel

Očuvanje posebnoga tradicionalnog ručnog postupka u Glückstadtu te odricanje od uvođenja strojne prerade i upotrebe pomoćnih sredstava za zrenje, bojenje, razvijanje okusa ili konzerviranje odražavaju se u posebnoj kvaliteti usoljenoga mladog sleđa kakav se proizvodi u Glückstadtu.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Fileti „Glückstädter Matjes” proizvode se čistim ručnim postupkom samo od sastojaka sleđa i soli nakon uklanjanja iznutrica koje nisu potrebne za enzimatsko dozrijevanje i bez daljnjih pomoćnih sredstava za dozrijevanje. Cijeli sleđ (bez odstranjivanja iznutrica) duboko se smrzava odmah nakon ulova (tijekom nekoliko tjedana godišnje sezone lova), tako da je u Glückstadtu u svim mjesecima do sljedeće sezone lova raspoloživ za svakodobnu preradu u svježe filete od usoljenog mladog sleđa. Nakon odmrzavanja sleđ se raspori ili mu se odvoji glava te se čisti od iznutrica tako da se zadrže dijelovi gušterače u blizini crijeva koji sadržavaju enzime te pilorični nastavci. U bačvama u koje je dodana samo sol sleđevi dozrijevaju s pomoću vlastitih enzima i na vlastitoj kosti, postajući tako usoljeni mladi sleđ. Kosti se uklanjaju ručno, čime se dobiva filet od usoljenoga mladog sleđa. „Glückstädter Matjes” po okusu i konzistenciji posebno se razlikuje od industrijskom proizvodnjom dobivenih proizvoda od usoljenog mladog sleđa i njima sličnih proizvoda. Ima izražen aromatičan okus po usoljenomu mladom sleđu s prepoznatljivim blagim tipom slanoće. Istodobno je pri konzumaciji posebno mekan i nježan pod zubima, ali nije gnjecav. Donja strana fileta crvenkasto je nijansirana zbog dozrijevanja na kosti. Fileti „Glückstädter Matjes” najčešće se konzumiraju u pecivu, na crnom kruhu te kao jelo posluženo na tanjuru s različitim prilozima i umacima.

Sleđ „Glückstädter Matjes” poznat je barem na području sjeverne Njemačke i tamo uživa poseban ugled koji se temelji na njegovu podrijetlu i na načinu prerade koji se još primjenjuje u Glückstadtu. Poseban ugled temelji se na desetljećima održavanoj tradiciji proizvodnje usoljenog mladog sleđa u zemljopisnom području. Zahvaljujući četverodnevnoj manifestaciji posvećenoj mladom usoljenom sleđu pod nazivom „Glückstädter Matjeswochen” (Tjedni sleđa „Glückstädter Matjes”), koju je 1968. pokrenuo tadašnji gradonačelnik Glückstadta dr. Manfred Bruhn i koja se održava svake godine u lipnju (Kaufholz, Heinz, op. cit. i Heringsfang, harte Knochenarbeit u: Glückstädter Monatsspiegel, izdanje iz lipnja 2005., str. 7.), sleđ „Glückstädter Matjes” stekao je popularnost koja do danas raste. Svečanost otvorenja manifestacije „Glückstädter Matjeswochen” privlači posjetitelje iz saveznih država Schleswig-Holsteina, Hamburga i Donje Saske, ali i ljubitelje usoljenog mladog sleđa iz drugih dijelova Njemačke. Organizacijom natjecanja za najbolji recept u okviru manifestacije „Glückstädter Matjeswochen” nastala su mnoga jela i recepti za daljnju preradu i pripremu sleđa „Glückstädter Matjes”.

Heringsfang, harte Knochenarbeit

Glückstädter Monatsspiegel

Fileti „Glückstädter Matjes” uglavnom se prodaju u maloprodaji prehrambenih proizvoda u saveznim državama Schleswig-Holsteinu, Hamburgu i Donjoj Saskoj. U kataloškoj se prodaji kao specijalitet tijekom čitave godine sve češće dostavlja ugostiteljima i privatnim domaćinstvima. Velika popularnost i ugled sleđa „Glückstädter Matjes” potvrđeni su 2008. reprezentativnim anketiranjem potrošača (dr. Adriano Profeta: Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung „Glückstädter Matjes” gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A., Freising, 2008.). Popularnost grada Glückstadta usko je povezana s popularnošću fileta „Glückstädter Matjes”.

Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung „Glückstädter Matjes” gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI), odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI), odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Okus, konzistencija i izgled fileta od sleđa „Glückstädter Matjes” temelje se na tradicionalnim proizvodnim koracima koji se još primjenjuju u Glückstadtu. Visok ugled može se objasniti time da se pri proizvodnji usoljenog mladog sleđa u Glückstadtu ne upotrebljavaju pojednostavnjeni postupci prerade i dozrijevanja u okviru industrijskih oblika proizvodnje te da čisti ručni postupak u proizvodnji sleđa „Glückstädter Matjes” iziskuje povećan utrošak rada. Usto su se desetljećima provođenim mjerama grada Glückstadta i njegovih pogona za proizvodnju usoljenog mladog sleđa proširile posebnosti tog tradicionalnog proizvoda. Sleđ „Glückstädter Matjes” čvrsto je ukorijenjen u kulturni život grada Glückstadta i vrlo je cijenjen kao namirnica. Tako je taj proizvod postao čvrstom tradicionalnom sastavnicom regionalne prehrambene kulture te se smatra specijalitetom regionalnog i nadregionalnog ugleda.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

3

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40833

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

2

(3)  Vidjeti bilješku 2.

3

---