# Euroopa Liidu L 366/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 366 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide20. detsember 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 366

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide20. detsember 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1367/2014, 15. detsember 2014, millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1368/2014, 17. detsember 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord, ja komisjoni määrust (EL) nr 1372/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1369/2014, 17. detsembri 2014., millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Garda (KPN)] | 17 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1370/2014, 19. detsember 2014, millega antakse ajutist erakorralist abi Soome piimatootjatele | 18 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1371/2014, 19. detsember 2014, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1031/2014, millega kehtestatakse täiendavad ajutised erakorralised toetusmeetmed teatavate puu- ja köögiviljade tootjatele | 20 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1372/2014, 19. detsember 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 32 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1373/2014, 19. detsember 2014, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2014 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) nr 413/2014 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames | 34 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1374/2014, 28. november 2014, kindlustusseltside statistikaaruandluse nõuete kohta (EKP/2014/50) | 36 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1375/2014, 10. detsember 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (EKP/2014/51) | 77 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1376/2014, 10. detsember 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (EKP/2014/52) | 79 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2014/110/EL, 17. detsember 2014, millega muudetakse direktiivi 2004/33/EÜ seoses allogeensete vereannetuste doonorite puhul kehtivate ajutise loovutuskeelu määramise kriteeriumitega (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/111/EL, 17. detsember 2014, millega muudetakse direktiivi 2009/15/EÜ seoses Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) teatavate koodeksite vastuvõtmisega ning teatavatesse konventsioonidesse ja protokollidesse sellega seotud muudatuste tegemisega (
  1
  ) | 83 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/938/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 9. juuli 2014, meetme SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) kohta, mida Taani ja Rootsi rakendasid Scandinavian Airlinesi suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4532 all)

   (
  1
  ) | 88 |
| | | 2014/939/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2014/833/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi hiljutiste puhangutega Madalmaades
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 9741 all)

   (
  1
  ) | 104 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1367/2014, 15. detsember 2014, millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1368/2014, 17. detsember 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord, ja komisjoni määrust (EL) nr 1372/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (
  1
  )

1

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1369/2014, 17. detsembri 2014., millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Garda (KPN)]

17

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1370/2014, 19. detsember 2014, millega antakse ajutist erakorralist abi Soome piimatootjatele

18

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1371/2014, 19. detsember 2014, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1031/2014, millega kehtestatakse täiendavad ajutised erakorralised toetusmeetmed teatavate puu- ja köögiviljade tootjatele

20

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1372/2014, 19. detsember 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

32

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1373/2014, 19. detsember 2014, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2014 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) nr 413/2014 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames

34

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1374/2014, 28. november 2014, kindlustusseltside statistikaaruandluse nõuete kohta (EKP/2014/50)

(EKP/2014/50)

36

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1375/2014, 10. detsember 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (EKP/2014/51)

(EKP/2014/51)

77

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1376/2014, 10. detsember 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (EKP/2014/52)

(EKP/2014/52)

79

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2014/110/EL, 17. detsember 2014, millega muudetakse direktiivi 2004/33/EÜ seoses allogeensete vereannetuste doonorite puhul kehtivate ajutise loovutuskeelu määramise kriteeriumitega (
  1
  )

1

81

*

Komisjoni rakendusdirektiiv 2014/111/EL, 17. detsember 2014, millega muudetakse direktiivi 2009/15/EÜ seoses Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) teatavate koodeksite vastuvõtmisega ning teatavatesse konventsioonidesse ja protokollidesse sellega seotud muudatuste tegemisega (
  1
  )

1

83

OTSUSED

2014/938/EL

*

Komisjoni otsus, 9. juuli 2014, meetme SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) kohta, mida Taani ja Rootsi rakendasid Scandinavian Airlinesi suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4532 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4532 all)

1

88

2014/939/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2014, millega muudetakse rakendusotsust 2014/833/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi hiljutiste puhangutega Madalmaades
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 9741 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 9741 all)

1

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1367/2014,

15. detsember 2014,

millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid.

| (3) | Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel selliselt, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse suhteline stabiilsus, ning võttes asjakohaselt arvesse määrusega (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel selliselt, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse suhteline stabiilsus, ning võttes asjakohaselt arvesse määrusega (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

| (4) | Lubatud kogupüük tuleks kehtestada kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(4)

Lubatud kogupüük tuleks kehtestada kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega.

| (5) | Kalapüügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist, (2) ning üksikasjalikud majandamispõhimõtted, mis on esitatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise 2008. aasta rahvusvahelistes suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus olema eriti ettevaatlik eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne või ebapiisav. Piisava teadusteabe puudumist ei tohiks kasutada põhjusena kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Kalapüügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist, (2) ning üksikasjalikud majandamispõhimõtted, mis on esitatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise 2008. aasta rahvusvahelistes suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus olema eriti ettevaatlik eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne või ebapiisav. Piisava teadusteabe puudumist ei tohiks kasutada põhjusena kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks.

| (6) | Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja STECFi viimastest teaduslikest nõuannetest ilmneb, et enamikku süvamereliike ei püüta säästvalt ning kõnealuste kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks nende püüki vähendada senikaua, kuni kalavarud hakkavad jälle suurenema. Lisaks sellele on ICES soovitanud keelata oranži karekala sihtpüügi kõigis piirkondades ning besuugo ja kalju-tömppeakala teatavate varude sihtpüügi. |
| --- | --- |

(6)

Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja STECFi viimastest teaduslikest nõuannetest ilmneb, et enamikku süvamereliike ei püüta säästvalt ning kõnealuste kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks nende püüki vähendada senikaua, kuni kalavarud hakkavad jälle suurenema. Lisaks sellele on ICES soovitanud keelata oranži karekala sihtpüügi kõigis piirkondades ning besuugo ja kalju-tömppeakala teatavate varude sihtpüügi.

| (7) | Mis puutub kalju-tömppeakala nelja varu, siis viidatakse teaduslikes nõuannetes ja Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) hiljutistes diskussioonides sellele, et selle kalaliigi saak võidakse ekslikult registreerida põhja-pikksaba saagina. Seda arvesse võttes on asjakohane kehtestada lubatud kogupüük nii, et see hõlmaks mõlemat liiki, võimaldades samal ajal registreerida kummagi liigi saagi eraldi. |
| --- | --- |

(7)

Mis puutub kalju-tömppeakala nelja varu, siis viidatakse teaduslikes nõuannetes ja Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) hiljutistes diskussioonides sellele, et selle kalaliigi saak võidakse ekslikult registreerida põhja-pikksaba saagina. Seda arvesse võttes on asjakohane kehtestada lubatud kogupüük nii, et see hõlmaks mõlemat liiki, võimaldades samal ajal registreerida kummagi liigi saagi eraldi.

| (8) | Süvamere haide puhul käsitatakse põhilisi kaubanduslikke liike peaaegu ammendatuna, mistõttu sihtpüüki ei peaks toimuma. Arvestades lisaks sellele süvamere haide rändavat eluviisi ja nende laia levikuala Atlandi ookeani kirdeosa vetes, on STECF soovitanud laiendada kõnealuste liikide kaitseks võetavate majandamismeetmete reguleerimisala liidu vetele Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) reguleeritaval alal ümber Madeira. |
| --- | --- |

(8)

Süvamere haide puhul käsitatakse põhilisi kaubanduslikke liike peaaegu ammendatuna, mistõttu sihtpüüki ei peaks toimuma. Arvestades lisaks sellele süvamere haide rändavat eluviisi ja nende laia levikuala Atlandi ookeani kirdeosa vetes, on STECF soovitanud laiendada kõnealuste liikide kaitseks võetavate majandamismeetmete reguleerimisala liidu vetele Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) reguleeritaval alal ümber Madeira.

| (9) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 2347/2002 (3) artikli 2 punktis a määratletud süvamereliikide püügivõimaluste üle otsustatakse iga kahe aasta tagant. Põhjaatlandi hõbekala varudele ja sinise molva varudele on siiski tehtud erand. Mis puudutab viimati mainitut, siis on sinise molva põhipüük seotud Norraga peetavate iga-aastaste läbirääkimistega; lihtsustamise huvides tuleks sinise molva lubatud kogupüük kehtestada kõigile sellest lähtudes ja teha seda ühe ja sama õigusaktiga. Seepärast tuleks põhja-atlandi hõbekala ja sinise molva varude püügi võimalused sätestada eraldi asjakohases iga-aastases määruses, millega kehtestatakse kalapüügivõimalused. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2347/2002 (3) artikli 2 punktis a määratletud süvamereliikide püügivõimaluste üle otsustatakse iga kahe aasta tagant. Põhjaatlandi hõbekala varudele ja sinise molva varudele on siiski tehtud erand. Mis puudutab viimati mainitut, siis on sinise molva põhipüük seotud Norraga peetavate iga-aastaste läbirääkimistega; lihtsustamise huvides tuleks sinise molva lubatud kogupüük kehtestada kõigile sellest lähtudes ja teha seda ühe ja sama õigusaktiga. Seepärast tuleks põhja-atlandi hõbekala ja sinise molva varude püügi võimalused sätestada eraldi asjakohases iga-aastases määruses, millega kehtestatakse kalapüügivõimalused.

| (10) | Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (4) tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse nimetatud määruses osutatud erinevaid meetmeid. Ennetuslikku lubatud kogupüüki peaks kohaldama kalavarude suhtes, mille kohta ei ole teaduslikult põhjendatud kalapüügivõimaluste hinnangut eelkõige selle aasta puhul, mille kohta tuleb lubatud kogupüük kehtestada; muudel juhtudel tuleks kohaldada analüütilist lubatud kogupüüki. Võttes arvesse ICESi ja STECFi nõuandeid, tuleks süvamere kalavarude suhtes, mille osas ei ole teaduslik hinnang asjaomaste püügivõimaluste kohta kättesaadav, kohaldada käesoleva määruse kohaselt ennetuslikku lubatud kogupüüki. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (4) tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse nimetatud määruses osutatud erinevaid meetmeid. Ennetuslikku lubatud kogupüüki peaks kohaldama kalavarude suhtes, mille kohta ei ole teaduslikult põhjendatud kalapüügivõimaluste hinnangut eelkõige selle aasta puhul, mille kohta tuleb lubatud kogupüük kehtestada; muudel juhtudel tuleks kohaldada analüütilist lubatud kogupüüki. Võttes arvesse ICESi ja STECFi nõuandeid, tuleks süvamere kalavarude suhtes, mille osas ei ole teaduslik hinnang asjaomaste püügivõimaluste kohta kättesaadav, kohaldada käesoleva määruse kohaselt ennetuslikku lubatud kogupüüki.

| (11) | Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2015. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(11)

Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2015. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamereliikide kalavarude aastased püügivõimalused liidu vetes ja teatavates väljaspool liitu asuvates vetes, kus on vaja püüki piirata.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „liidu kalalaev”— liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

b)   „liidu veed”— liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, v.a aluslepingu II lisas loetletud territooriumidega külgnevad veed;

c)   „lubatud kogupüük (TAC)”— igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatud kogus;

d)   „kvoot”— liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

e)   „rahvusvahelised veed”— veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla.

2.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a)   ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad— Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 (5) III lisas määratud geograafilised alad;

b)   CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad— Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 (6) II lisas määratud geograafilised alad.

Artikkel 3

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

Liidu vetes või teatavates väljaspool liitu asuvates vetes liidu kalalaevade püütavate süvamereliikide lubatud kogupüük ja sellise lubatud kogupüügi jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 4

Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted

1.   Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

| a) | määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (7) artikli 37 või nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (8) artikli 10 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi ja ümberjaotamisi; |
| --- | --- |

b)

nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (7) artikli 37 või nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (8) artikli 10 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi ja ümberjaotamisi;

| c) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast lubatud lisakoguste lossimist; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

| d) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi. |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.

2.   Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki, kui käesoleva määruse lisas ei ole ette nähtud teisiti.

Artikkel 5

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 6

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse lisas sätestatud kalavarukoode.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MARTINA

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

1

(2)  Kokkulepe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16).

2

(3)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused (EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6).

3

(4)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 216/2009 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).

8

---

LISA

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole kindlaks määratud teisiti.

1. OSA

Liikide ja liigirühmade määratlus

| 1. | Käesoleva lisa 2. osas esitatud loetelus osutatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Süvamere haidele on osutatud siiski kõnealuse loetelu alguses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmises vastavustabelis esitatud tavanimetusi ja ladinakeelseid nimetusi:







  Üldnimetus | Kolmetäheline kood | Teaduslik nimetus |
| --- | --- | --- | --- |
| Süsisaba | BSF | Aphanopus carbo |
| Limapead | ALF | Beryx spp. |
| Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Põhja-pikksaba | RHG | Macrourus berglax |
| Oranž karekala | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Lima-niituimluts | GFB | Phycis blennoides |

1.

Käesoleva lisa 2. osas esitatud loetelus osutatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Süvamere haidele on osutatud siiski kõnealuse loetelu alguses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmises vastavustabelis esitatud tavanimetusi ja ladinakeelseid nimetusi:

Üldnimetus

Kolmetäheline kood

Teaduslik nimetus

Süsisaba

BSF

Aphanopus carbo

Limapead

ALF

Beryx spp.

Kalju-tömppeakala

RNG

Coryphaenoides rupestris

Põhja-pikksaba

RHG

Macrourus berglax

Oranž karekala

ORY

Hoplostethus atlanticus

Besuugo

SBR

Pagellus bogaraveo

Lima-niituimluts

GFB

Phycis blennoides

| 2. | Käesolevas määruses tähendab „süvamere haid” järgmisi liike:







  Üldnimetus | Kolmetäheline kood | Teaduslik nimetus |
| --- | --- | --- | --- |
| Musthaid | API | Apristurus spp. |
| Mantelhai | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Kare-ogahai | CWO | Centrophorus spp. |
| Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Pikk-koon-süvahai | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Must koletishai | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Luits-nokkhai | DCA | Deania calcea |
| Šokolaadhai | SCK | Dalatias licha |
| Suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps |
| Harilik tumehai | ETX | Etmopterus spinax |
| Hiir-saaghai | GAM | Galeus murinus |
| Kammhai | SBL | Hexanchus griseus |
| Puriuim-sigahai | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Lühikoon-hammashai | SYR | Scymnodon ringens |
| Atlandi polaarhai | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

Käesolevas määruses tähendab „süvamere haid” järgmisi liike:

Üldnimetus

Kolmetäheline kood

Teaduslik nimetus

Musthaid

API

Apristurus spp.

Mantelhai

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Kare-ogahai

CWO

Centrophorus spp.

Portugali süvahai

CYO

Centroscymnus coelolepis

Pikk-koon-süvahai

CYP

Centroscymnus crepidater

Must koletishai

CFB

Centroscyllium fabricii

Luits-nokkhai

DCA

Deania calcea

Šokolaadhai

SCK

Dalatias licha

Suur tumehai

ETR

Etmopterus princeps

Harilik tumehai

ETX

Etmopterus spinax

Hiir-saaghai

GAM

Galeus murinus

Kammhai

SBL

Hexanchus griseus

Puriuim-sigahai

OXN

Oxynotus paradoxus

Lühikoon-hammashai

SYR

Scymnodon ringens

Atlandi polaarhai

GSK

Somniosus microcephalus

2. OSA

Liidu kalalaevadele kohaldatavad aastased püügivõimalused piirkondades, kus lubatud kogupüük (TAC) kehtib liikide ja piirkondade kaupa (eluskaal tonnides)

| Liik: | Süvamere haid | Püügipiirkond: | V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 liidu veed
  (DWS/56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Saksamaa | 0 | 0 | | |
| Eesti | 0 | 0 | | |
| Iirimaa | 0 | 0 | | |
| Hispaania | 0 | 0 | | |
| Prantsusmaa | 0 | 0 | | |
| Leedu | 0 | 0 | | |
| Poola | 0 | 0 | | |
| Portugal | 0 | 0 | | |
| Ühendkuningriik | 0 | 0 | | |
| Liit | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

Süvamere haid

Püügipiirkond:

V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 liidu veed

(DWS/56789-)

Aasta

2015

2016

Saksamaa

0

0

Eesti

0

0

Iirimaa

0

0

Hispaania

0

0

Prantsusmaa

0

0

Leedu

0

0

Poola

0

0

Portugal

0

0

Ühendkuningriik

0

0

Liit

0

0

TAC

0

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | Süvamere haid | Püügipiirkond: | X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (DWS/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Portugal | 0 | 0 | | |
| Liit | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

Süvamere haid

Püügipiirkond:

X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(DWS/10-)

Aasta

2015

2016

Portugal

0

0

Liit

0

0

TAC

0

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | Süvamere haid, Deania hystricosa ja Deania profundorum | Püügipiirkond: | XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (DWS/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Iirimaa | 0 | 0 | | |
| Hispaania | 0 | 0 | | |
| Prantsusmaa | 0 | 0 | | |
| Ühendkuningriik | 0 | 0 | | |
| Liit | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

Süvamere haid, Deania hystricosa ja Deania profundorum

Püügipiirkond:

XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(DWS/12INT-)

Aasta

2015

2016

Iirimaa

0

0

Hispaania

0

0

Prantsusmaa

0

0

Ühendkuningriik

0

0

Liit

0

0

TAC

0

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | Süsisaba

  Aphanopus carbo | Püügipiirkond: | I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BSF/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Saksamaa | 3 | 3 | | |
| Prantsusmaa | 3 | 3 | | |
| Ühendkuningriik | 3 | 3 | | |
| Liit | 9 | 9 | | |
| TAC | 9 | 9 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Süsisaba

Aphanopus carbo

Püügipiirkond:

I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BSF/1234-)

Aasta

2015

2016

Saksamaa

3

3

Prantsusmaa

3

3

Ühendkuningriik

3

3

Liit

9

9

TAC

9

9

| Liik: | Süsisaba

  Aphanopus carbo | Püügipiirkond: | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Saksamaa | 42 | 39 | | |
| Eesti | 20 | 19 | | |
| Iirimaa | 104 | 96 | | |
| Hispaania | 208 | 191 | | |
| Prantsusmaa | 2 918 | 2 684 | | |
| Läti | 136 | 125 | | |
| Leedu | 1 | 1 | | |
| Poola | 1 | 1 | | |
| Ühendkuningriik | 208 | 191 | | |
| Muud (1) | 11 | 10 | | |
| Liit | 3 649 | 3 357 | | |
| TAC | 3 649 | 3 357 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Süsisaba

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BSF/56712-)

Aasta

2015

2016

Saksamaa

42

39

Eesti

20

19

Iirimaa

104

96

Hispaania

208

191

Prantsusmaa

2 918

2 684

Läti

136

125

Leedu

1

1

Poola

1

1

Ühendkuningriik

208

191

Muud (1)

1

11

10

Liit

3 649

3 357

TAC

3 649

3 357

Analüütiline TAC

| Liik: | Süsisaba

  Aphanopus carbo | Püügipiirkond: | VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Hispaania | 12 | 12 | | |
| Prantsusmaa | 29 | 29 | | |
| Portugal | 3 659 | 3 659 | | |
| Liit | 3 700 | 3 700 | | |
| TAC | 3 700 | 3 700 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Süsisaba

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(BSF/8910-)

Aasta

2015

2016

Hispaania

12

12

Prantsusmaa

29

29

Portugal

3 659

3 659

Liit

3 700

3 700

TAC

3 700

3 700

Analüütiline TAC

| Liik: | Süsisaba

  Aphanopus carbo | Püügipiirkond: | CECAF 34.1.2 liidu ja rahvusvahelised veed
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Portugal | 3 141 | 2 827 | | |
| Liit | 3 141 | 2 827 | | |
| TAC | 3 141 | 2 827 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

Süsisaba

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

CECAF 34.1.2 liidu ja rahvusvahelised veed

(BSF/C3412-)

Aasta

2015

2016

Portugal

3 141

2 827

Liit

3 141

2 827

TAC

3 141

2 827

Ennetuslik TAC

| Liik: | Limapead

  Beryx spp. | Püügipiirkond: | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Iirimaa | 9 | 9 | | |
| Hispaania | 67 | 67 | | |
| Prantsusmaa | 18 | 18 | | |
| Portugal | 193 | 193 | | |
| Ühendkuningriik | 9 | 9 | | |
| Liit | 296 | 296 | | |
| TAC | 296 | 296 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Limapead

Beryx spp.

Beryx

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(ALF/3X14-)

Aasta

2015

2016

Iirimaa

9

9

Hispaania

67

67

Prantsusmaa

18

18

Portugal

193

193

Ühendkuningriik

9

9

Liit

296

296

TAC

296

296

Analüütiline TAC

| Liik: | Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba

  Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax | Püügipiirkond: | I, II ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (RNG/124-) kalju-tömppeakala;
  (RHG/124-) põhja-pikksaba |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Taani | 1 | 1 | | |
| Saksamaa | 1 | 1 | | |
| Prantsusmaa | 10 | 10 | | |
| Ühendkuningriik | 1 | 1 | | |
| Liit | 13 | 13 | | |
| TAC | 13 | 13 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba

Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

I, II ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(RNG/124-) kalju-tömppeakala;

(RHG/124-) põhja-pikksaba

Aasta

2015

2016

Taani

1

1

Saksamaa

1

1

Prantsusmaa

10

10

Ühendkuningriik

1

1

Liit

13

13

TAC

13

13

Ennetuslik TAC

| Liik: | Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba

  Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax | Püügipiirkond: | III püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (RNG/03-) kalju-tömppeakala; (2)

  (RHG/03-) põhja-pikksaba |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Taani | 412 | 329 | | |
| Saksamaa | 2 | 2 | | |
| Rootsi | 21 | 17 | | |
| Liit | 435 | 348 | | |
| TAC | 435 | 348 | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba

Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

III püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(RNG/03-) kalju-tömppeakala; (2)

2

(RHG/03-) põhja-pikksaba

Aasta

2015

2016

Taani

412

329

Saksamaa

2

2

Rootsi

21

17

Liit

435

348

TAC

435

348

Ennetuslik TAC

| Liik: | Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba

  Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax | Püügipiirkond: | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (RNG/5B67-) kalju-tömppeakala; (5)

  (RHG/5B67-) põhja-pikksaba |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 (3)
   (4) | 2016 (3)
   (4) | | |
| Saksamaa | 8 | 8 | | |
| Eesti | 59 | 60 | | |
| Iirimaa | 260 | 265 | | |
| Hispaania | 65 | 66 | | |
| Prantsusmaa | 3 302 | 3 358 | | |
| Leedu | 76 | 77 | | |
| Poola | 38 | 39 | | |
| Ühendkuningriik | 194 | 197 | | |
| Muud (4) | 8 | 8 | | |
| Liit | 4 010 | 4 078 | | |
| TAC | 4 010 | 4 078 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba

Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(RNG/5B67-) kalju-tömppeakala; (5)

5

(RHG/5B67-) põhja-pikksaba

Aasta

2015 (3)
   (4)

3

4

2016 (3)
   (4)

3

4

Saksamaa

8

8

Eesti

59

60

Iirimaa

260

265

Hispaania

65

66

Prantsusmaa

3 302

3 358

Leedu

76

77

Poola

38

39

Ühendkuningriik

194

197

Muud (4)

4

8

8

Liit

4 010

4 078

TAC

4 010

4 078

Analüütiline TAC

| Liik: | Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba

  Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax | Püügipiirkond: | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (RNG/8X14-) kalju-tömppeakala; (7)

  (RHG/8X14-) põhja-pikksaba |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 (6) | 2016 (6) | | |
| Saksamaa | 24 | 21 | | |
| Iirimaa | 5 | 5 | | |
| Hispaania | 2 617 | 2 354 | | |
| Prantsusmaa | 121 | 109 | | |
| Läti | 42 | 38 | | |
| Leedu | 5 | 5 | | |
| Poola | 819 | 737 | | |
| Ühendkuningriik | 11 | 10 | | |
| Liit | 3 644 | 3 279 | | |
| TAC | 3 644 | 3 279 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba

Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Püügipiirkond:

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(RNG/8X14-) kalju-tömppeakala; (7)

7

(RHG/8X14-) põhja-pikksaba

Aasta

2015 (6)

6

2016 (6)

6

Saksamaa

24

21

Iirimaa

5

5

Hispaania

2 617

2 354

Prantsusmaa

121

109

Läti

42

38

Leedu

5

5

Poola

819

737

Ühendkuningriik

11

10

Liit

3 644

3 279

TAC

3 644

3 279

Analüütiline TAC

| Liik: | Oranž karekala

  Hoplostethus atlanticus | Püügipiirkond: | VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (ORY/06-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Iirimaa | 0 | 0 | | |
| Hispaania | 0 | 0 | | |
| Prantsusmaa | 0 | 0 | | |
| Ühendkuningriik | 0 | 0 | | |
| Liit | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

Liik:

Oranž karekala

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(ORY/06-)

Aasta

2015

2016

Iirimaa

0

0

Hispaania

0

0

Prantsusmaa

0

0

Ühendkuningriik

0

0

Liit

0

0

TAC

0

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | Oranž karekala

  Hoplostethus atlanticus | Püügipiirkond: | VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (ORY/07-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Iirimaa | 0 | 0 | | |
| Hispaania | 0 | 0 | | |
| Prantsusmaa | 0 | 0 | | |
| Ühendkuningriik | 0 | 0 | | |
| Muud | 0 | 0 | | |
| Liit | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

Liik:

Oranž karekala

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(ORY/07-)

Aasta

2015

2016

Iirimaa

0

0

Hispaania

0

0

Prantsusmaa

0

0

Ühendkuningriik

0

0

Muud

0

0

Liit

0

0

TAC

0

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | Oranž karekala

  Hoplostethus atlanticus | Püügipiirkond: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (ORY/1CX14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Iirimaa | 0 | 0 | | |
| Hispaania | 0 | 0 | | |
| Prantsusmaa | 0 | 0 | | |
| Portugal | 0 | 0 | | |
| Ühendkuningriik | 0 | 0 | | |
| Muud | 0 | 0 | | |
| Liit | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

Liik:

Oranž karekala

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(ORY/1CX14)

Aasta

2015

2016

Iirimaa

0

0

Hispaania

0

0

Prantsusmaa

0

0

Portugal

0

0

Ühendkuningriik

0

0

Muud

0

0

Liit

0

0

TAC

0

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | Besuugo

  Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Iirimaa | 5 | 5 | | |
| Hispaania | 135 | 128 | | |
| Prantsusmaa | 7 | 6 | | |
| Ühendkuningriik | 17 | 16 | | |
| Muud (8) | 5 | 5 | | |
| Liit | 169 | 160 | | |
| TAC | 169 | 160 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Besuugo

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(SBR/678-)

Aasta

2015

2016

Iirimaa

5

5

Hispaania

135

128

Prantsusmaa

7

6

Ühendkuningriik

17

16

Muud (8)

8

5

5

Liit

169

160

TAC

169

160

Analüütiline TAC

| Liik: | Besuugo

  Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 (9) | 2016 (9) | | |
| Hispaania | 294 | 144 | | |
| Portugal | 80 | 39 | | |
| Liit | 374 | 183 | | |
| TAC | 374 | 183 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Besuugo

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(SBR/09-)

Aasta

2015 (9)

9

2016 (9)

9

Hispaania

294

144

Portugal

80

39

Liit

374

183

TAC

374

183

Analüütiline TAC

| Liik: | Besuugo

  Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Hispaania | 6 | 5 | | |
| Portugal | 678 | 507 | | |
| Ühendkuningriik | 6 | 5 | | |
| Liit | 690 | 517 | | |
| TAC | 690 | 517 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Besuugo

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(SBR/10-)

Aasta

2015

2016

Hispaania

6

5

Portugal

678

507

Ühendkuningriik

6

5

Liit

690

517

TAC

690

517

Analüütiline TAC

| Liik: | Lima-niituimluts

  Phycis blennoides | Püügipiirkond: | I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (GFB/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Saksamaa | 10 | 10 | | |
| Prantsusmaa | 10 | 10 | | |
| Ühendkuningriik | 17 | 17 | | |
| Liit | 37 | 37 | | |
| TAC | 37 | 37 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Lima-niituimluts

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(GFB/1234-)

Aasta

2015

2016

Saksamaa

10

10

Prantsusmaa

10

10

Ühendkuningriik

17

17

Liit

37

37

TAC

37

37

Analüütiline TAC

| Liik: | Lima-niituimluts

  Phycis blennoides | Püügipiirkond: | V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (GFB/567-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 (10) | 2016 (10) | | |
| Saksamaa | 12 | 12 | | |
| Iirimaa | 312 | 312 | | |
| Hispaania | 706 | 706 | | |
| Prantsusmaa | 427 | 427 | | |
| Ühendkuningriik | 977 | 977 | | |
| Liit | 2 434 | 2 434 | | |
| TAC | 2 434 | 2 434 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Lima-niituimluts

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(GFB/567-)

Aasta

2015 (10)

10

2016 (10)

10

Saksamaa

12

12

Iirimaa

312

312

Hispaania

706

706

Prantsusmaa

427

427

Ühendkuningriik

977

977

Liit

2 434

2 434

TAC

2 434

2 434

Analüütiline TAC

| Liik: | Lima-niituimluts

  Phycis blennoides | Püügipiirkond: | VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (GFB/89-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 (11) | 2016 (11) | | |
| Hispaania | 290 | 290 | | |
| Prantsusmaa | 18 | 18 | | |
| Portugal | 12 | 12 | | |
| Liit | 320 | 320 | | |
| TAC | 320 | 320 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Lima-niituimluts

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(GFB/89-)

Aasta

2015 (11)

11

2016 (11)

11

Hispaania

290

290

Prantsusmaa

18

18

Portugal

12

12

Liit

320

320

TAC

320

320

Analüütiline TAC

| Liik: | Lima-niituimluts

  Phycis blennoides | Püügipiirkond: | X ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (GFB/1012-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2015 | 2016 | | |
| Prantsusmaa | 10 | 10 | | |
| Portugal | 45 | 45 | | |
| Ühendkuningriik | 10 | 10 | | |
| Liit | 65 | 65 | | |
| TAC | 65 | 65 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Lima-niituimluts

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

X ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(GFB/1012-)

Aasta

2015

2016

Prantsusmaa

10

10

Portugal

45

45

Ühendkuningriik

10

10

Liit

65

65

TAC

65

65

Analüütiline TAC

---

(1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

1

(2)  Kalju-tömppeakala sihtpüük ICES IIIa püügipiirkonnas on keelatud kuni ELi ja Norra vaheliste konsultatsioonide lõpuni.

2

(3)  Kuni 10 % igast kvoodist võib püüda VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*8X14-).

3

(4)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole lubatud.

4

(5)  Kalju-tömppeakala lossitavad kogused ei ületa 95 % igale liikmesriigile eraldatud kvoodist.

5

(6)  Kuni 10 % igast kvoodist võib püüda Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*5B67-).

6

(7)  Kalju-tömppeakala lossitavad kogused ei ületa 80 % igale liikmesriigile eraldatud kvoodist.

7

(8)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

8

(9)  Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (SBR/*678-).

9

(10)  Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*89-).

10

(11)  Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*567-).

11

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1368/2014,

17. detsember 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord, ja komisjoni määrust (EL) nr 1372/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 48,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta, (1) eriti selle artikli 72 punkti f,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord, (2) eriti selle artikleid 8, 9 ja 92,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid on esitanud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjonile taotlusi muuta kandeid määruse (EÜ) nr 987/2009 1. lisas, et viia see lisa vastavusse muudatustega nende riiklikes õigusnormides. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid on esitanud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjonile taotlusi muuta kandeid määruse (EÜ) nr 987/2009 1. lisas, et viia see lisa vastavusse muudatustega nende riiklikes õigusnormides.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 987/2009 1. lisas antakse ülevaade rakendussätetest, mis reguleerivad liikmesriikidevahelisi kahepoolseid lepinguid, mis jäävad nimetatud määruse artikli 8 lõike 1 alusel jõusse või mis sõlmitakse ja kantakse loetelusse sama määruse artikli 8 lõike 2 ja artikli 9 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 987/2009 1. lisas antakse ülevaade rakendussätetest, mis reguleerivad liikmesriikidevahelisi kahepoolseid lepinguid, mis jäävad nimetatud määruse artikli 8 lõike 1 alusel jõusse või mis sõlmitakse ja kantakse loetelusse sama määruse artikli 8 lõike 2 ja artikli 9 lõike 2 alusel.

| (3) | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon on teinud komisjonile asjakohased ettepanekud taotletud muudatuste tegemiseks määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 72 punkti f alusel. |
| --- | --- |

(3)

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon on teinud komisjonile asjakohased ettepanekud taotletud muudatuste tegemiseks määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 72 punkti f alusel.

| (4) | Komisjon nõustus määruse (EÜ) nr 987/2009 1. lisasse tehtavate tehniliste muudatuste ettepanekutega. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon nõustus määruse (EÜ) nr 987/2009 1. lisasse tehtavate tehniliste muudatuste ettepanekutega.

| (5) | Komisjoni määruse (EL) nr 1372/2013 (3) artikli 1 lõikega 2 tehti ekslikult muudatus määruse (EÜ) nr 883/2004 XI lisasse. Seetõttu tuleks nimetatud muutmissäte välja jätta. Õigusliku selguse huvides peaks määruse (EL) nr 1372/2013 artikli 1 lõike 2 väljajätmise jõustama tagasiulatuvalt, alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määruse (EL) nr 1372/2013 (3) artikli 1 lõikega 2 tehti ekslikult muudatus määruse (EÜ) nr 883/2004 XI lisasse. Seetõttu tuleks nimetatud muutmissäte välja jätta. Õigusliku selguse huvides peaks määruse (EL) nr 1372/2013 artikli 1 lõike 2 väljajätmise jõustama tagasiulatuvalt, alates 1. jaanuarist 2014.

| (6) | Määrusi (EÜ) nr 987/2009 ja (EL) nr 1372/2013 tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Määrusi (EÜ) nr 987/2009 ja (EL) nr 1372/2013 tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

| 1) | 1. lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | jagu „TAANI-ITAALIA” jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

1)

1. lisa muudetakse järgmiselt:

a)

jagu „TAANI-ITAALIA” jäetakse välja;

| 2) | jaos „PRANTSUSMAA-LUKSEMBURG” asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | 17. juuli ja 20. septembri 1995. aasta kirjavahetus vastastikuste nõuete tasaarveldamise üksikasjade kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklitele 93, 95 ja 96 ning 10. juuli ja 30. augusti 2013. aasta kirjavahetus” |
| --- | --- | --- |

2)

jaos „PRANTSUSMAA-LUKSEMBURG” asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

17. juuli ja 20. septembri 1995. aasta kirjavahetus vastastikuste nõuete tasaarveldamise üksikasjade kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklitele 93, 95 ja 96 ning 10. juuli ja 30. augusti 2013. aasta kirjavahetus”

.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1372/2013 artikli 1 lõige 2 jäetakse välja.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015, välja arvatud artikkel 2, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 1372/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord (ELT L 346, 20.12.2013, lk 27).

3

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1369/2014,

17. detsembri 2014.,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Garda (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2325/97 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Garda” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2325/97 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Garda” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Garda” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsembri 2014.

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2325/97, 24. november 1997 (EÜT L 322, 25.11.1997, lk 33–35).

2

(3)  ELT C 260, 9.8.2014, lk 17.

3

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/18

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1370/2014,

19. detsember 2014,

millega antakse ajutist erakorralist abi Soome piimatootjatele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 219 lõiget 1 koostoimes artikliga 228,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 7. augustil 2014 keelustas Venemaa valitsus teatavate liidu põllumajandustoodete, sealhulgas piimatoodete impordi Venemaale. |
| --- | --- |

(1)

7. augustil 2014 keelustas Venemaa valitsus teatavate liidu põllumajandustoodete, sealhulgas piimatoodete impordi Venemaale.

| (2) | Soome eksportis Venemaale üle 25 % oma piimatoodangust, mis moodustas Soomest kolmandatesse riikidesse eksporditavatest piimast ja piimatoodetest kokku 64 %. Seega on Soome üks liikmesriike, kelle piimatootmine enne keelu kehtestamist sõltus ekspordist Venemaale kõige rohkem. |
| --- | --- |

(2)

Soome eksportis Venemaale üle 25 % oma piimatoodangust, mis moodustas Soomest kolmandatesse riikidesse eksporditavatest piimast ja piimatoodetest kokku 64 %. Seega on Soome üks liikmesriike, kelle piimatootmine enne keelu kehtestamist sõltus ekspordist Venemaale kõige rohkem.

| (3) | 2014. aasta septembris langesid piima tootjahinnad Soomes märkimisväärselt, mis oli eranditult tingitud Venemaa keelust. Võrreldes kogu liiduga on keskmine piimahind Soomes suhteliselt kõrge ning Soome tootmiskulud on kõrgeimad liidus. |
| --- | --- |

(3)

2014. aasta septembris langesid piima tootjahinnad Soomes märkimisväärselt, mis oli eranditult tingitud Venemaa keelust. Võrreldes kogu liiduga on keskmine piimahind Soomes suhteliselt kõrge ning Soome tootmiskulud on kõrgeimad liidus.

| (4) | Venemaa impordikeelu tõttu on Soome piima ja piimatoodete sektori järjepidevus ohustatud, sest Soome piimasektor on investeerinud kõrge lisandväärtusega piimatoodetesse, mis on kohandatud Vene turu maitsele ja vajadustele. Vene turu jaoks valmistatud piimatooted tuleb hajutada Soome jaeturul alandatud hindadega. Soome piimasektor vajab aega, et otsida uusi turustusvõimalusi või kohandada tootmist uutele toodetele, mille järele oleks vajadust. Ainuüksi avalikust sekkumisest ja eraladustamisest kõnealuse probleemiga tegelemiseks ei piisa. |
| --- | --- |

(4)

Venemaa impordikeelu tõttu on Soome piima ja piimatoodete sektori järjepidevus ohustatud, sest Soome piimasektor on investeerinud kõrge lisandväärtusega piimatoodetesse, mis on kohandatud Vene turu maitsele ja vajadustele. Vene turu jaoks valmistatud piimatooted tuleb hajutada Soome jaeturul alandatud hindadega. Soome piimasektor vajab aega, et otsida uusi turustusvõimalusi või kohandada tootmist uutele toodetele, mille järele oleks vajadust. Ainuüksi avalikust sekkumisest ja eraladustamisest kõnealuse probleemiga tegelemiseks ei piisa.

| (5) | Selleks et märkimisväärsest hinnalangusest põhjustatud turuhäirele tõhusalt reageerida, on asjakohane toetada Soomet ühekordse rahastamispaketiga, et aidata piimatootjaid, keda Venemaa impordikeeld tõsiselt mõjutab ning kellel on praeguses erakorralises olukorras likviidsusprobleeme. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et märkimisväärsest hinnalangusest põhjustatud turuhäirele tõhusalt reageerida, on asjakohane toetada Soomet ühekordse rahastamispaketiga, et aidata piimatootjaid, keda Venemaa impordikeeld tõsiselt mõjutab ning kellel on praeguses erakorralises olukorras likviidsusprobleeme.

| (6) | Soome kasutatav rahastamispakett tuleks arvutada 2013/2014. aasta piimatoodangu alusel riiklike kvootide piires ja proportsionaalselt täheldatud piimahinna languse suhtes. Et suunata toetus nendele tootjatele, keda keeld mõjutab, ning et võtta arvesse eelarvevahendite piiratust, peaks Soome jaotama kõnealuse summa objektiivsete kriteeriumide alusel, kedagi diskrimineerimata ning vältides turu- ja konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(6)

Soome kasutatav rahastamispakett tuleks arvutada 2013/2014. aasta piimatoodangu alusel riiklike kvootide piires ja proportsionaalselt täheldatud piimahinna languse suhtes. Et suunata toetus nendele tootjatele, keda keeld mõjutab, ning et võtta arvesse eelarvevahendite piiratust, peaks Soome jaotama kõnealuse summa objektiivsete kriteeriumide alusel, kedagi diskrimineerimata ning vältides turu- ja konkurentsimoonutusi.

| (7) | Kuna Soomele eraldatud rahastamispaketiga hüvitatakse ainult piiratud osa tootjate tegelikust kahjust, tuleks Soomel lubada anda piimatootjatele täiendavat toetust. |
| --- | --- |

(7)

Kuna Soomele eraldatud rahastamispaketiga hüvitatakse ainult piiratud osa tootjate tegelikust kahjust, tuleks Soomel lubada anda piimatootjatele täiendavat toetust.

| (8) | Selle täiendava toetuse andmisel tuleks lähtuda samadest objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsimoonutusest hoidumise kriteeriumidest ning võtta arvesse riigiabi, mida tootjad on saanud samal eesmärgil Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artikli 142 alusel. |
| --- | --- |

(8)

Selle täiendava toetuse andmisel tuleks lähtuda samadest objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsimoonutusest hoidumise kriteeriumidest ning võtta arvesse riigiabi, mida tootjad on saanud samal eesmärgil Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artikli 142 alusel.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud abi on meede põllumajandusturgude toetuseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (2) artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud abi on meede põllumajandusturgude toetuseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (2) artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses.

| (10) | Eelarvelistel põhjustel peaks liit rahastama Soome kantud kulutusi seoses piimatootjate rahaliste toetustega ainult juhul, kui sellised maksed on tehtud teatavaks tähtajaks. |
| --- | --- |

(10)

Eelarvelistel põhjustel peaks liit rahastama Soome kantud kulutusi seoses piimatootjate rahaliste toetustega ainult juhul, kui sellised maksed on tehtud teatavaks tähtajaks.

| (11) | Läbipaistvuse ja tõhusa kontrolli ning saadaoleva summa nõuetekohase haldamise tagamiseks peaks Soome komisjoni teavitama toetuse andmise meetodite valiku objektiivsetest kriteeriumidest ning konkurentsimoonutuse vältimiseks kehtestatud sätetest. |
| --- | --- |

(11)

Läbipaistvuse ja tõhusa kontrolli ning saadaoleva summa nõuetekohase haldamise tagamiseks peaks Soome komisjoni teavitama toetuse andmise meetodite valiku objektiivsetest kriteeriumidest ning konkurentsimoonutuse vältimiseks kehtestatud sätetest.

| (12) | Piimatootjatele abi võimalikult kiireks tagamiseks peaks Soomel olema võimalus rakendada käesolevat määrust võimalikult kiiresti. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(12)

Piimatootjatele abi võimalikult kiireks tagamiseks peaks Soomel olema võimalus rakendada käesolevat määrust võimalikult kiiresti. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Soomele antakse liidu abi kogusummas 10 729 307 eurot, et anda sihipärast toetust piimatootjatele, keda mõjutab Venemaa keeld liidu toodete impordile.

Soome kasutab kõnealust summat selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, tingimusel et sellest tulenevad maksed ei moonuta konkurentsi. Seepärast võtab Soome arvesse, mil määral Vene impordikeeld asjaomaseid tootjaid mõjutab.

Soome teeb asjaomased maksed hiljemalt 31. maiks 2015.

Artikkel 2

Soome võib anda täiendavat toetust artiklis 1 osutatud abi saavatele piimatootjatele, mis ei ületa kõnealuse artikliga ettenähtud summat.

Selle täiendava toetuse andmisel lähtutakse samadest objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsimoonutusest hoidumise kriteeriumidest ning võetakse arvesse riigiabi, mida tootjad on saanud samal eesmärgil Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artikli 142 alusel.

Soome maksab täiendavat toetust hiljemalt 31. maiks 2015.

Artikkel 3

Soome esitab komisjonile järgmise teabe:

| a) | võimalikult kiiresti ja hiljemalt 30. aprilliks 2015 objektiivsed kriteeriumid, millest lähtudes valitakse sihipärase toetuse andmise meetodid, ning konkurentsimoonutuse vältimiseks võetud meetmed; |
| --- | --- |

a)

võimalikult kiiresti ja hiljemalt 30. aprilliks 2015 objektiivsed kriteeriumid, millest lähtudes valitakse sihipärase toetuse andmise meetodid, ning konkurentsimoonutuse vältimiseks võetud meetmed;

| b) | hiljemalt 31. juuliks 2015 makstud toetuste kogusumma ning andmed toetusesaajate arvu ja liigi kohta. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. juuliks 2015 makstud toetuste kogusumma ning andmed toetusesaajate arvu ja liigi kohta.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

2

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/20

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1371/2014,

19. detsember 2014,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1031/2014, millega kehtestatakse täiendavad ajutised erakorralised toetusmeetmed teatavate puu- ja köögiviljade tootjatele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 219 lõiget 1 koostoimes artikliga 228,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Venemaa valitsus kehtestas 7. augustil 2014 keelu teatavate toodete, sealhulgas puu- ja köögiviljade importimiseks liidust Venemaale. |
| --- | --- |

(1)

Venemaa valitsus kehtestas 7. augustil 2014 keelu teatavate toodete, sealhulgas puu- ja köögiviljade importimiseks liidust Venemaale.

| (2) | Selleks et keelust tulenevad turuhäired puu- ja köögiviljaturul, kus on tegemist suurtes kogustes kergesti riknevate toodetega, ei muutuks raskemateks või pikaajalisemateks turuhäireteks, võeti vastu komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 932/2014 (2). Sellega on ette nähtud maksimumsummad, millega toetada turult kõrvaldamist, saagi koristamata jätmist ja toorelt koristamist. Kõnealuses määruses kehtestatud mehhanismi täiendati seejärel komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1031/2014, (3) millega nähti ette teatavatele tootekogustele suunatud lisatoetusmeetmed, mis arvutatakse välja tavapäraselt Venemaale suunatud ekspordikoguste alusel. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et keelust tulenevad turuhäired puu- ja köögiviljaturul, kus on tegemist suurtes kogustes kergesti riknevate toodetega, ei muutuks raskemateks või pikaajalisemateks turuhäireteks, võeti vastu komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 932/2014 (2). Sellega on ette nähtud maksimumsummad, millega toetada turult kõrvaldamist, saagi koristamata jätmist ja toorelt koristamist. Kõnealuses määruses kehtestatud mehhanismi täiendati seejärel komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1031/2014, (3) millega nähti ette teatavatele tootekogustele suunatud lisatoetusmeetmed, mis arvutatakse välja tavapäraselt Venemaale suunatud ekspordikoguste alusel.

| (3) | Venemaa impordikeeld tekitab jätkuvalt tõsise turuhäirete ohu, kuna hinnad on olulise ekspordituru äkilise kadumise tõttu märkimisväärselt langenud. Sellise turuolukorra puhul ei tundu määruse (EL) nr 1308/2013 alusel kohaldatavad tavapärased meetmed enam piisavad. Seetõttu tuleks pikendada delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 kohast mehhanismi teatavate tootekoguste toetamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa impordikeeld tekitab jätkuvalt tõsise turuhäirete ohu, kuna hinnad on olulise ekspordituru äkilise kadumise tõttu märkimisväärselt langenud. Sellise turuolukorra puhul ei tundu määruse (EL) nr 1308/2013 alusel kohaldatavad tavapärased meetmed enam piisavad. Seetõttu tuleks pikendada delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 kohast mehhanismi teatavate tootekoguste toetamiseks.

| (4) | Võttes hinnanguliselt arvesse neid koguseid, mida impordikeeld mõjutab, tuleks liidu finantsabi pikendada vastavalt asjaomaste toodete kogustele. Kõnealused täiendavad kogused tuleks iga liikmesriigi kohta välja arvutada vastavalt sellele, milline on olnud liikmesriigi poolt Venemaale eksporditud asjaomase toote keskmine kogus eelneva kolme aasta järgmistel kuudel: aprill ja mai puuvilja ning jaanuarist maini köögivilja puhul. Lisaks tuleks CN-koodi alla 0805 50 10 kuuluvad sidrunid nende hooajalise ekspordi tõttu lisada delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 kohase toetuse saamiseks kõlblike toodete loetellu. |
| --- | --- |

(4)

Võttes hinnanguliselt arvesse neid koguseid, mida impordikeeld mõjutab, tuleks liidu finantsabi pikendada vastavalt asjaomaste toodete kogustele. Kõnealused täiendavad kogused tuleks iga liikmesriigi kohta välja arvutada vastavalt sellele, milline on olnud liikmesriigi poolt Venemaale eksporditud asjaomase toote keskmine kogus eelneva kolme aasta järgmistel kuudel: aprill ja mai puuvilja ning jaanuarist maini köögivilja puhul. Lisaks tuleks CN-koodi alla 0805 50 10 kuuluvad sidrunid nende hooajalise ekspordi tõttu lisada delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 kohase toetuse saamiseks kõlblike toodete loetellu.

| (5) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 1031/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 1031/2014 vastavalt muuta.

| (6) | Turule vahetu mõju avaldamiseks ja hindade stabiliseerimisele kaasa aitamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(6)

Turule vahetu mõju avaldamiseks ja hindade stabiliseerimisele kaasa aitamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) nr 1031/2014 muutmine

Delegeeritud määrust (EL) nr 1031/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõikele 2 lisatakse punkt r:






  „r) | CN-koodi 0805 50 10 alla kuuluvad sidrunid” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõikele 2 lisatakse punkt r:

„r)

CN-koodi 0805 50 10 alla kuuluvad sidrunid”

.

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lõikes 1 osutatud toetus hõlmab toiminguid, mis on teostatud ajavahemikul, mis jaotatakse järgmiselt:






  a) | ajavahemik 30. septembrist 2014 kuni kuupäevani, mil artikli 2 lõikes 1 osutatud kogused on ammendatud igas asjaomases liikmesriigis või kuni 31. detsembrini 2014, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem; |
| --- | --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõikes 1 osutatud toetus hõlmab toiminguid, mis on teostatud ajavahemikul, mis jaotatakse järgmiselt:

a)

ajavahemik 30. septembrist 2014 kuni kuupäevani, mil artikli 2 lõikes 1 osutatud kogused on ammendatud igas asjaomases liikmesriigis või kuni 31. detsembrini 2014, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem;

| b) | ajavahemik 1. jaanuarist 2015 kuni kuupäevani, mil artikli 2 lõikes 1 osutatud kogused on ammendatud igas asjaomases liikmesriigis või kuni 30. juunini 2015, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.” |
| --- | --- |

b)

ajavahemik 1. jaanuarist 2015 kuni kuupäevani, mil artikli 2 lõikes 1 osutatud kogused on ammendatud igas asjaomases liikmesriigis või kuni 30. juunini 2015, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.”

| 2) | Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud toetust antakse liikmesriikidele järgmiste tootekoguste jaoks:






  a) | seoses artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemikuga I lisas loetletud kogused; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud toetust antakse liikmesriikidele järgmiste tootekoguste jaoks:

a)

seoses artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemikuga I lisas loetletud kogused;

| b) | seoses artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud ajavahemikuga Ia lisas loetletud kogused. |
| --- | --- |

b)

seoses artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud ajavahemikuga Ia lisas loetletud kogused.

Artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemikul tehakse nimetatud toetus kõigis liikmesriikides kättesaadavaks ka artikli 1 lõikes 2 nimetatud toodete turult kõrvaldamise, toorelt koristamise või koristamata jätmise eest, mille otsustab liikmesriik, tingimusel et asjaomane täiendav kogus ei ületa 3 000 tonni liikmesriigi kohta.”

| 3) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Artiklites 4, 5 ja 6 osutatud liidu finantsabi saamiseks esitavad tootjaorganisatsioonid taotluse 31. jaanuariks 2015, et saada toetust artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemikul teostatud toimingute eest, ja 31. juuliks 2015, et saada toetust artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud ajavahemikul teostatud toimingute eest.
  2.   Käesoleva määruse artiklites 4 ja 6 osutatud liidu finantsabi saamiseks esitavad tootjaorganisatsioonid taotluse kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 72 hiljemalt 31. jaanuariks 2015, et saada toetust kõnealuse määruse artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemikul teostatud toimingute eest, ja hiljemalt 31. juuliks 2015, et saada toetust kõnealuse määruse artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud ajavahemikul teostatud toimingute eest.” |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Artiklites 4, 5 ja 6 osutatud liidu finantsabi saamiseks esitavad tootjaorganisatsioonid taotluse 31. jaanuariks 2015, et saada toetust artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemikul teostatud toimingute eest, ja 31. juuliks 2015, et saada toetust artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud ajavahemikul teostatud toimingute eest.

2.   Käesoleva määruse artiklites 4 ja 6 osutatud liidu finantsabi saamiseks esitavad tootjaorganisatsioonid taotluse kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 72 hiljemalt 31. jaanuariks 2015, et saada toetust kõnealuse määruse artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemikul teostatud toimingute eest, ja hiljemalt 31. juuliks 2015, et saada toetust kõnealuse määruse artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud ajavahemikul teostatud toimingute eest.”

| b) | Lõikes 3 asendatakse sõnad „lõikes 1 osutatud kuupäevaks” sõnadega „lõikes 1 osutatud kuupäevadeks”. |
| --- | --- |

b)

Lõikes 3 asendatakse sõnad „lõikes 1 osutatud kuupäevaks” sõnadega „lõikes 1 osutatud kuupäevadeks”.

| 4) | Artikli 10 lõikes 1 asendatakse esimese lõigu sissejuhatav osa järgmisega:
  „Liikmesriigid teatavad komisjonile artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemiku puhul 30. septembriks 2014, 15. oktoobriks 2014, 31. oktoobriks 2014, 15. novembriks 2014, 30. novembriks 2014, 15. detsembriks 2014, 31. detsembriks 2014, 15. jaanuariks 2015, 31. jaanuariks 2015 ja 15. veebruariks 2015; ning artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud ajavahemiku puhul kuni 30. septembrini 2015 igaks 15. kuupäevaks ja iga kuu viimaseks päevaks iga toote kohta järgmised andmed:”. |
| --- | --- |

4)

Artikli 10 lõikes 1 asendatakse esimese lõigu sissejuhatav osa järgmisega:

„Liikmesriigid teatavad komisjonile artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemiku puhul 30. septembriks 2014, 15. oktoobriks 2014, 31. oktoobriks 2014, 15. novembriks 2014, 30. novembriks 2014, 15. detsembriks 2014, 31. detsembriks 2014, 15. jaanuariks 2015, 31. jaanuariks 2015 ja 15. veebruariks 2015; ning artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud ajavahemiku puhul kuni 30. septembrini 2015 igaks 15. kuupäevaks ja iga kuu viimaseks päevaks iga toote kohta järgmised andmed:”

| 5) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Liidu finantsabi maksmine
  Liikmesriikide kulud seoses käesoleva määruse kohaste maksetega on liidu finantsabi tingimustele vastavad üksnes siis, kui need on välja makstud järgmisteks kuupäevadeks:






  a) | 30. juuniks 2015 seoses artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemikul teostatud toimingutega; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Liidu finantsabi maksmine

Liikmesriikide kulud seoses käesoleva määruse kohaste maksetega on liidu finantsabi tingimustele vastavad üksnes siis, kui need on välja makstud järgmisteks kuupäevadeks:

a)

30. juuniks 2015 seoses artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud ajavahemikul teostatud toimingutega;

| b) | 30. septembriks 2015 seoses artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud ajavahemikul teostatud toimingutega.” |
| --- | --- |

b)

30. septembriks 2015 seoses artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud ajavahemikul teostatud toimingutega.”

| 6) | I lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Nende toodete maksimumkogused liikmesriigi kohta, millele on osutatud artikli 2 lõike 1 punktis a”. |
| --- | --- |

6)

I lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nende toodete maksimumkogused liikmesriigi kohta, millele on osutatud artikli 2 lõike 1 punktis a”

| 7) | Lisatakse Ia lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse I lisas. |
| --- | --- |

7)

Lisatakse Ia lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

| 8) | III ja IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

8)

III ja IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud tekstiga.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 932/2014, 29. august 2014, millega kehtestatakse ajutised erakorralised toetusmeetmed teatavate puu- ja köögiviljade tootjate jaoks ning muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 913/2014, (ELT L 259, 30.8.2014, lk 2).

2

(3)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1031/2014, 29. september 2014, millega kehtestatakse täiendavad ajutised erakorralised toetusmeetmed teatavate puu- ja köögiviljade tootjatele (ELT L 284, 30.9.2014, lk 22).

3

---

I LISA

„Ia LISA

Nende toodete maksimumkogused liikmesriigi kohta, millele on osutatud artikli 2 lõike 1 punktis b

| (tonnides) | Õunad ja pirnid | Ploomid, lauaviinamarjad, kiivid | Tomatid, porgandid, paprikad, kurgid ja kornišonid | Apelsinid, klementiinid, mandariinid ja sidrunid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 21 200 | 0 | 13 200 | 0 |
| Saksamaa | 3 450 | 0 | 0 | 0 |
| Kreeka | 200 | 3 100 | 2 000 | 0 |
| Hispaania | 300 | 0 | 26 650 | 15 775 |
| Prantsusmaa | 3 800 | 0 | 1 450 | 0 |
| Itaalia | 8 400 | 3 800 | 0 | 0 |
| Küpros | 0 | 0 | 0 | 1 750 |
| Leedu | 0 | 0 | 6 000 | 0 |
| Madalmaad | 9 700 | 0 | 24 650 | 0 |
| Austria | 500 | 0 | 0 | 0 |
| Poola | 155 700 | 0 | 18 650 | 0 |
| Portugal | 350 | 0 | 0 | 0” |

(tonnides)

Õunad ja pirnid

Ploomid, lauaviinamarjad, kiivid

Tomatid, porgandid, paprikad, kurgid ja kornišonid

Apelsinid, klementiinid, mandariinid ja sidrunid

Belgia

21 200

0

13 200

0

Saksamaa

3 450

0

0

0

Kreeka

200

3 100

2 000

0

Hispaania

300

0

26 650

15 775

Prantsusmaa

3 800

0

1 450

0

Itaalia

8 400

3 800

0

0

Küpros

0

0

0

1 750

Leedu

0

0

6 000

0

Madalmaad

9 700

0

24 650

0

Austria

500

0

0

0

Poola

155 700

0

18 650

0

Portugal

350

0

0

0”

---

II LISA

III LISA

Artiklis 10 osutatud teadete vormid

TEADE TURULT KÕRVALDAMISE KOHTA — TASUTA JAGAMINE

| Liikmesriik: | Hõlmatav periood: | Kuupäev: |
| --- | --- | --- |

Liikmesriik:

Hõlmatav periood:

Kuupäev:

| Toode | Tootjaorganisatsioonid | Sõltumatud tootjad | Üldkogus (t) | Liidu finantsabi kokku (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogus (t) | Liidu finantsabi (eurodes) | Kogus (t) | Liidu finantsabi (eurodes) |
| turult kõrvaldamine | transport | sorteerimine ja pakendamine | KOKKU | turult kõrvaldamine | transport | sorteerimine ja pakendamine | KOKKU |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (b) + (c) + (d) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) = (g) + (h) + (i) | (k) = (a) + (f) | (l) = (e) + (j) |
| Õunad | | | | | | | | | | | | |
| Pirnid | | | | | | | | | | | | |
| Õunad ja pirnid kokku | | | | | | | | | | | | |
| Tomatid | | | | | | | | | | | | |
| Porgandid | | | | | | | | | | | | |
| Paprikad | | | | | | | | | | | | |
| Kurgid ja kornišonid | | | | | | | | | | | | |
| Köögiviljad kokku | | | | | | | | | | | | |
| Ploomid | | | | | | | | | | | | |
| Värsked lauaviinamarjad | | | | | | | | | | | | |
| Kiivid | | | | | | | | | | | | |
| Muud puuviljad kokku | | | | | | | | | | | | |
| Apelsinid | | | | | | | | | | | | |
| Klementiinid | | | | | | | | | | | | |
| Mandariinid | | | | | | | | | | | | |
| Sidrunid | | | | | | | | | | | | |
| Tsitrusviljad kokku | | | | | | | | | | | | |
| Peakapsas | | | | | | | | | | | | |
| Lillkapsad ja spargelkapsad | | | | | | | | | | | | |
| Seened | | | | | | | | | | | | |
| Marjad | | | | | | | | | | | | |
| Muu kokku | | | | | | | | | | | | |
| KOKKU | | | | | | | | | | | | |
| * | Iga teate kohta täidetakse üks Exceli tabel. |

Toode

Tootjaorganisatsioonid

Sõltumatud tootjad

Üldkogus (t)

Liidu finantsabi kokku (eurodes)

Kogus (t)

Liidu finantsabi (eurodes)

Kogus (t)

Liidu finantsabi (eurodes)

turult kõrvaldamine

transport

sorteerimine ja pakendamine

KOKKU

turult kõrvaldamine

transport

sorteerimine ja pakendamine

KOKKU

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (b) + (c) + (d)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j) = (g) + (h) + (i)

(k) = (a) + (f)

(l) = (e) + (j)

Õunad

Pirnid

Õunad ja pirnid kokku

Tomatid

Porgandid

Paprikad

Kurgid ja kornišonid

Köögiviljad kokku

Ploomid

Värsked lauaviinamarjad

Kiivid

Muud puuviljad kokku

Apelsinid

Klementiinid

Mandariinid

Sidrunid

Tsitrusviljad kokku

Peakapsas

Lillkapsad ja spargelkapsad

Seened

Marjad

Muu kokku

KOKKU

*

Iga teate kohta täidetakse üks Exceli tabel.

TEADE TURULT KÕRVALDAMISE KOHTA — MUUD SIHTOTSTARBED

| Liikmesriik: | Hõlmatav periood: | Kuupäev: |
| --- | --- | --- |

Liikmesriik:

Hõlmatav periood:

Kuupäev:

| Toode | Tootjaorganisatsioonid | Sõltumatud tootjad | Üldkogus (t) | Liidu finantsabi kokku (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogus
  (t) | Liidu finantsabi
  (eurodes) | Kogus
  (t) | Liidu finantsabi
  (eurodes) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (a) + (c) | (f) = (b) + (d) |
| Õunad | | | | | | |
| Pirnid | | | | | | |
| Õunad ja pirnid kokku | | | | | | |
| Tomatid | | | | | | |
| Porgandid | | | | | | |
| Paprikad | | | | | | |
| Kurgid ja kornišonid | | | | | | |
| Köögiviljad kokku | | | | | | |
| Ploomid | | | | | | |
| Värsked lauaviinamarjad | | | | | | |
| Kiivid | | | | | | |
| Muud puuviljad kokku | | | | | | |
| Apelsinid | | | | | | |
| Klementiinid | | | | | | |
| Mandariinid | | | | | | |
| Sidrunid | | | | | | |
| Tsitrusviljad kokku | | | | | | |
| Peakapsas | | | | | | |
| Lillkapsad ja spargelkapsad | | | | | | |
| Seened | | | | | | |
| Marjad | | | | | | |
| Muu kokku | | | | | | |
| KOKKU | | | | | | |
| * | Iga teate kohta täidetakse üks Exceli tabel. |

Toode

Tootjaorganisatsioonid

Sõltumatud tootjad

Üldkogus (t)

Liidu finantsabi kokku (eurodes)

Kogus

(t)

Liidu finantsabi

(eurodes)

Kogus

(t)

Liidu finantsabi

(eurodes)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (a) + (c)

(f) = (b) + (d)

Õunad

Pirnid

Õunad ja pirnid kokku

Tomatid

Porgandid

Paprikad

Kurgid ja kornišonid

Köögiviljad kokku

Ploomid

Värsked lauaviinamarjad

Kiivid

Muud puuviljad kokku

Apelsinid

Klementiinid

Mandariinid

Sidrunid

Tsitrusviljad kokku

Peakapsas

Lillkapsad ja spargelkapsad

Seened

Marjad

Muu kokku

KOKKU

*

Iga teate kohta täidetakse üks Exceli tabel.

TEADE SAAGI KORISTAMATA JÄTMISE JA TOORELT KORISTAMISE KOHTA

| Liikmesriik: | Hõlmatav periood: | Kuupäev: |
| --- | --- | --- |

Liikmesriik:

Hõlmatav periood:

Kuupäev:

| Toode | Tootjaorganisatsioonid | Sõltumatud tootjad | Üldkogus
  (t) | Liidu finantsabi kokku (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pindala
  (ha) | Kogus
  (t) | Liidu finantsabi
  (eurodes) | Pindala
  (ha) | Kogus
  (t) | Liidu finantsabi
  (eurodes) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) = (b) + (e) | (h) = (c) + (f) |
| Õunad | | | | | | | | |
| Pirnid | | | | | | | | |
| Õunad ja pirnid kokku | | | | | | | | |
| Tomatid | | | | | | | | |
| Porgandid | | | | | | | | |
| Paprikad | | | | | | | | |
| Kurgid ja kornišonid | | | | | | | | |
| Köögiviljad kokku | | | | | | | | |
| Ploomid | | | | | | | | |
| Värsked lauaviinamarjad | | | | | | | | |
| Kiivid | | | | | | | | |
| Muud puuviljad kokku | | | | | | | | |
| Apelsinid | | | | | | | | |
| Klementiinid | | | | | | | | |
| Mandariinid | | | | | | | | |
| Sidrunid | | | | | | | | |
| Tsitrusviljad kokku | | | | | | | | |
| Peakapsas | | | | | | | | |
| Lillkapsad ja spargelkapsad | | | | | | | | |
| Seened | | | | | | | | |
| Marjad | | | | | | | | |
| Muu kokku | | | | | | | | |
| KOKKU | | | | | | | | |
| * | Iga teate kohta täidetakse üks Exceli tabel. |

Toode

Tootjaorganisatsioonid

Sõltumatud tootjad

Üldkogus

(t)

Liidu finantsabi kokku (eurodes)

Pindala

(ha)

Kogus

(t)

Liidu finantsabi

(eurodes)

Pindala

(ha)

Kogus

(t)

Liidu finantsabi

(eurodes)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g) = (b) + (e)

(h) = (c) + (f)

Õunad

Pirnid

Õunad ja pirnid kokku

Tomatid

Porgandid

Paprikad

Kurgid ja kornišonid

Köögiviljad kokku

Ploomid

Värsked lauaviinamarjad

Kiivid

Muud puuviljad kokku

Apelsinid

Klementiinid

Mandariinid

Sidrunid

Tsitrusviljad kokku

Peakapsas

Lillkapsad ja spargelkapsad

Seened

Marjad

Muu kokku

KOKKU

*

Iga teate kohta täidetakse üks Exceli tabel.

IV LISA

TABELID, MIS ESITATAKSE KOOS ESIMESE TEATEGA VASTAVALT ARTIKLI 10 LÕIKELE 1

TURULT KÕRVALDAMINE — MUUD SIHTOTSTARBED

Maksimaalsed toetussummad, mille liikmesriigid on kindlaks määranud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 79 lõikele 1 ja käesoleva määruse artiklitele 4 ja 5

| Liikmesriik: | Kuupäev: |
| --- | --- |

Liikmesriik:

Kuupäev:

| Toode | Tootjaorganisatsiooni panus
  (eurot 100 kg kohta) | Liidu finantsabi
  (eurot 100 kg kohta) |
| --- | --- | --- |
| Õunad | | |
| Pirnid | | |
| Tomatid | | |
| Porgandid | | |
| Peakapsas | | |
| Paprikad | | |
| Lillkapsad ja spargelkapsad | | |
| Kurgid ja kornišonid | | |
| Seened | | |
| Ploomid | | |
| Marjad | | |
| Värsked lauaviinamarjad | | |
| Kiivid | | |
| Apelsinid | | |
| Klementiinid | | |
| Mandariinid | | |
| Sidrunid | | |

Toode

Tootjaorganisatsiooni panus

(eurot 100 kg kohta)

Liidu finantsabi

(eurot 100 kg kohta)

Õunad

Pirnid

Tomatid

Porgandid

Peakapsas

Paprikad

Lillkapsad ja spargelkapsad

Kurgid ja kornišonid

Seened

Ploomid

Marjad

Värsked lauaviinamarjad

Kiivid

Apelsinid

Klementiinid

Mandariinid

Sidrunid

SAAGI KORISTAMATA JÄTMINE JA TOORELT KORISTAMINE

Maksimaalsed toetussummad, mille liikmesriigid on kindlaks määranud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 85 lõikele 4 ja käesoleva määruse artiklile 6

| Liikmesriik: | Kuupäev: |
| --- | --- |

Liikmesriik:

Kuupäev:

| Toode | Avamaal | Kasvuhoones |
| --- | --- | --- |
| Tootjaorganisatsiooni panus
  (EUR/ha) | Liidu finantsabi
  (EUR/ha) | Tootjaorganisatsiooni panus
  (EUR/ha) | Liidu finantsabi
  (EUR/ha) |
| Õunad | | | | |
| Pirnid | | | | |
| Tomatid | | | | |
| Porgandid | | | | |
| Peakapsas | | | | |
| Paprikad | | | | |
| Lillkapsad ja spargelkapsad | | | | |
| Kurgid ja kornišonid | | | | |
| Seened | | | | |
| Ploomid | | | | |
| Marjad | | | | |
| Värsked lauaviinamarjad | | | | |
| Kiivid | | | | |
| Apelsinid | | | | |
| Klementiinid | | | | |
| Mandariinid | | | | |
| Sidrunid | | | | |

Toode

Avamaal

Kasvuhoones

Tootjaorganisatsiooni panus

(EUR/ha)

Liidu finantsabi

(EUR/ha)

Tootjaorganisatsiooni panus

(EUR/ha)

Liidu finantsabi

(EUR/ha)

Õunad

Pirnid

Tomatid

Porgandid

Peakapsas

Paprikad

Lillkapsad ja spargelkapsad

Kurgid ja kornišonid

Seened

Ploomid

Marjad

Värsked lauaviinamarjad

Kiivid

Apelsinid

Klementiinid

Mandariinid

Sidrunid

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1372/2014,

19. detsember 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 65,6 |
| EG | 176,9 |
| IL | 88,5 |
| MA | 85,1 |
| TN | 241,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 127,4 |
| 0707 00 05 | IL | 241,9 |
| TR | 149,1 |
| ZZ | 195,5 |
| 0709 93 10 | MA | 83,0 |
| TR | 137,8 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,5 |
| ZA | 50,5 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,8 |
| 0805 20 10 | MA | 68,5 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 97,8 |
| MA | 75,3 |
| TR | 79,5 |
| ZZ | 84,2 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| US | 236,5 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | BR | 59,1 |
| CL | 80,1 |
| NZ | 90,6 |
| US | 97,4 |
| ZA | 54,1 |
| ZZ | 76,3 |
| 0808 30 90 | CN | 90,3 |
| US | 141,4 |
| ZZ | 115,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

65,6

EG

176,9

IL

88,5

MA

85,1

TN

241,9

TR

106,4

ZZ

127,4

0707 00 05

IL

241,9

TR

149,1

ZZ

195,5

0709 93 10

MA

83,0

TR

137,8

ZZ

110,4

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,5

ZA

50,5

ZW

33,9

ZZ

46,8

0805 20 10

MA

68,5

ZZ

68,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

97,8

MA

75,3

TR

79,5

ZZ

84,2

0805 50 10

TR

65,2

US

236,5

ZZ

150,9

0808 10 80

BR

59,1

CL

80,1

NZ

90,6

US

97,4

ZA

54,1

ZZ

76,3

0808 30 90

CN

90,3

US

141,4

ZZ

115,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1373/2014,

19. detsember 2014,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2014 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) nr 413/2014 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 413/2014 (2) on avatud aastased tariifikvoodid Ukrainast pärit kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 413/2014 (2) on avatud aastased tariifikvoodid Ukrainast pärit kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2014 esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 ületavad kvootide puhul järjekorranumbriga 09.4273 ette nähtud koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordiõigusi võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2014 esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 ületavad kvootide puhul järjekorranumbriga 09.4273 ette nähtud koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordiõigusi võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 413/2014 kohaselt esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 413/2014, 23. aprill 2014, millega avatakse Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks liidu imporditariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 121, 24.4.2014, lk 37).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient — alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 esitatud taotlused
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 3,3555 |
| 09.4274 | — |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient — alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 esitatud taotlused

(%)

09.4273

3,3555

09.4274

—

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/36

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1374/2014,

28. november 2014,

kindlustusseltside statistikaaruandluse nõuete kohta

(EKP/2014/50)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõige 1 sätestab, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punkti a kohaselt moodustavad kindlustusseltsid osa vaadeldavast andmeid esitavast üldkogumist, kui see on vajalik EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks muu hulgas rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. Lisaks sätestab määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõige 4, et EKP-l on nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel õigus koguda konsolideeritud statistilist teavet. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 3 kohustab EKPd täpsustama vaadeldava andmeid esitava üldkogumi piires tegeliku andmeid esitava üldkogumi ning annab EKP-le õiguse teatud andmeesitajate rühmad statistiliste andmete esitamise nõuetest täielikult või osaliselt vabastada. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõige 1 sätestab, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punkti a kohaselt moodustavad kindlustusseltsid osa vaadeldavast andmeid esitavast üldkogumist, kui see on vajalik EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks muu hulgas rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. Lisaks sätestab määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõige 4, et EKP-l on nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel õigus koguda konsolideeritud statistilist teavet. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 3 kohustab EKPd täpsustama vaadeldava andmeid esitava üldkogumi piires tegeliku andmeid esitava üldkogumi ning annab EKP-le õiguse teatud andmeesitajate rühmad statistiliste andmete esitamise nõuetest täielikult või osaliselt vabastada.

| (2) | Kindlustusseltsidele statistikaaruandluse nõuete kehtestamise eesmärgiks on anda EKP-le piisavad statistilised andmed kindlustusseltside allsektori finantstegevuse kohta eurot rahaühikuna kasutavates liikmesriikides (edaspidi „euroala liikmesriigid”), mida käsitletakse ühtse majandusterritooriumina. Statistilise teabe kogumine kindlustusseltside kohta on vajalik regulaarsete ja ühekordsete analüüside jaoks, EKP rahandus- ja finantsanalüüsi toetuseks ning EKPSi kaasabiks finantssüsteemi stabiilsuses. |
| --- | --- |

(2)

Kindlustusseltsidele statistikaaruandluse nõuete kehtestamise eesmärgiks on anda EKP-le piisavad statistilised andmed kindlustusseltside allsektori finantstegevuse kohta eurot rahaühikuna kasutavates liikmesriikides (edaspidi „euroala liikmesriigid”), mida käsitletakse ühtse majandusterritooriumina. Statistilise teabe kogumine kindlustusseltside kohta on vajalik regulaarsete ja ühekordsete analüüside jaoks, EKP rahandus- ja finantsanalüüsi toetuseks ning EKPSi kaasabiks finantssüsteemi stabiilsuses.

| (3) | RKPdel peaks olema võimalus koguda teavet kindlustusseltside kohta tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt laiema statistikaaruandluse raames, juhul kui see ei sea ohtu EKP statistikaaruandluse nõuete täitmist. Läbipaistvuse tagamiseks on sellistel juhtudel kohane teavitada andmeesitajaid andmete kogumise statistilistest eesmärkidest. |
| --- | --- |

(3)

RKPdel peaks olema võimalus koguda teavet kindlustusseltside kohta tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt laiema statistikaaruandluse raames, juhul kui see ei sea ohtu EKP statistikaaruandluse nõuete täitmist. Läbipaistvuse tagamiseks on sellistel juhtudel kohane teavitada andmeesitajaid andmete kogumise statistilistest eesmärkidest.

| (4) | Kindlustusseltside aruandluskoormuse minimeerimiseks peaks RKPdel olema võimalus kombineerida käesolevas määruses sätestatud aruandluse nõudeid Euroopa Keskpanga määruses (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) (3) sätestatud aruandluse nõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Kindlustusseltside aruandluskoormuse minimeerimiseks peaks RKPdel olema võimalus kombineerida käesolevas määruses sätestatud aruandluse nõudeid Euroopa Keskpanga määruses (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) (3) sätestatud aruandluse nõuetega.

| (5) | Andmete vahel, mis on kogutud käesoleva määruse kohaselt RKPde poolt statistika eesmärgil ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (4) kehtestatud raamistiku kohaselt riiklike pädevate asutuste poolt järelevalve eesmärgil kogutud andmete vahel, on tihe seos. Arvestades Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikliga 5.1 EKP-le antud üldist volitust statistikavaldkonnas koostöö tegemiseks teiste asutustega, ning halduskoormuse vähendamise ja ülesannete dubleerimise vältimise eesmärgil võivad RKPd tuletada käesolevas määruses nõutavad andmed direktiivi 2009/138/EÜ ja seda direktiivi üle võtvate riigi õigusaktide kohaselt kogutavate andmete põhjal vastavalt asjaomase RKP ja riikliku pädeva asutuse vahelise koostöö tingimustele. Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 70 kohaselt võivad riiklikud pädevad asutused edastada direktiivis sätestatud ülesannete täitmiseks vajalikku teavet RKPdele ja teistele samasuguste ülesannetega asutustele nende kui rahaasutuse pädevuse piires. |
| --- | --- |

(5)

Andmete vahel, mis on kogutud käesoleva määruse kohaselt RKPde poolt statistika eesmärgil ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (4) kehtestatud raamistiku kohaselt riiklike pädevate asutuste poolt järelevalve eesmärgil kogutud andmete vahel, on tihe seos. Arvestades Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikliga 5.1 EKP-le antud üldist volitust statistikavaldkonnas koostöö tegemiseks teiste asutustega, ning halduskoormuse vähendamise ja ülesannete dubleerimise vältimise eesmärgil võivad RKPd tuletada käesolevas määruses nõutavad andmed direktiivi 2009/138/EÜ ja seda direktiivi üle võtvate riigi õigusaktide kohaselt kogutavate andmete põhjal vastavalt asjaomase RKP ja riikliku pädeva asutuse vahelise koostöö tingimustele. Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 70 kohaselt võivad riiklikud pädevad asutused edastada direktiivis sätestatud ülesannete täitmiseks vajalikku teavet RKPdele ja teistele samasuguste ülesannetega asutustele nende kui rahaasutuse pädevuse piires.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 549/2013 (5) (edaspidi „ESA 2010”) kehtestatud Euroopa arvepidamise süsteemi kohaselt esitatakse andmed institutsionaalsete üksuste varade ja kohustuste kohta asukohariigis. Kui RKP tuletab käesolevas määruses nõutavad andmed direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt kogutavate andmete põhjal, võib kindlustusseltside filiaalide, mille peakontor asub Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP), varad ja kohustused aruandluskoormuse minimeerimiseks agregeerida peakontori andmetega. Kindlustusseltside filiaalide kohta tuleks koguda mõningat teavet, et jälgida nende suurust ja võimalikke kõrvalekaldeid ESA 2010st. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 549/2013 (5) (edaspidi „ESA 2010”) kehtestatud Euroopa arvepidamise süsteemi kohaselt esitatakse andmed institutsionaalsete üksuste varade ja kohustuste kohta asukohariigis. Kui RKP tuletab käesolevas määruses nõutavad andmed direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt kogutavate andmete põhjal, võib kindlustusseltside filiaalide, mille peakontor asub Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP), varad ja kohustused aruandluskoormuse minimeerimiseks agregeerida peakontori andmetega. Kindlustusseltside filiaalide kohta tuleks koguda mõningat teavet, et jälgida nende suurust ja võimalikke kõrvalekaldeid ESA 2010st.

| (7) | Statistilise teabe kogumisele käesoleva määruse kohaselt peaks kohaldama määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitsmise ja kasutamise standardeid. |
| --- | --- |

(7)

Statistilise teabe kogumisele käesoleva määruse kohaselt peaks kohaldama määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitsmise ja kasutamise standardeid.

| (8) | Kuigi EKPSi põhikirja artikli 34.1 kohaselt EKP poolt vastu võetud määrused ei anna mis tahes õigusi ega pane mis tahes kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui ka euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduse 17 kohaselt osutab EKPSi põhikirja artikkel 5 koos Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 kohustusele kavandada ja võtta riiklikul tasandil kõik meetmed, mida euroalavälised liikmesriigid peavad vajalikuks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigel ajal ettevalmistusi, et saada euroala liikmesriikideks. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi EKPSi põhikirja artikli 34.1 kohaselt EKP poolt vastu võetud määrused ei anna mis tahes õigusi ega pane mis tahes kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui ka euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduse 17 kohaselt osutab EKPSi põhikirja artikkel 5 koos Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 kohustusele kavandada ja võtta riiklikul tasandil kõik meetmed, mida euroalavälised liikmesriigid peavad vajalikuks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigel ajal ettevalmistusi, et saada euroala liikmesriikideks.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei ole täitnud EKP määrustest või otsustest tulenevaid statistiliste andmete esitamise nõuded. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei ole täitnud EKP määrustest või otsustest tulenevaid statistiliste andmete esitamise nõuded.

| (10) | EKP nõukogu peaks hiljemalt 2020. aastaks hindama eeliseid ja kulusid seoses järgmisega: a) kvartaliandmete hõlmatuse suurenemine 80 %-lt 95 %ni kindlustusseltside turuosast euroala liikmesriigis; b) eraldi andmete esitamine kindlustusseltside filiaalide varade ja kohustuste kohta, kui filiaal on euroala liikmesriigi resident ja filiaali emaettevõtja on EMP resident, ja c) andmeesitajate poolt andmete edastamise tähtaja lühendamine neljale nädalale pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmeid esitatakse, |
| --- | --- |

(10)

EKP nõukogu peaks hiljemalt 2020. aastaks hindama eeliseid ja kulusid seoses järgmisega: a) kvartaliandmete hõlmatuse suurenemine 80 %-lt 95 %ni kindlustusseltside turuosast euroala liikmesriigis; b) eraldi andmete esitamine kindlustusseltside filiaalide varade ja kohustuste kohta, kui filiaal on euroala liikmesriigi resident ja filiaali emaettevõtja on EMP resident, ja c) andmeesitajate poolt andmete edastamise tähtaja lühendamine neljale nädalale pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmeid esitatakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „kindlustusselts” (insurance corporation, IC) (ESA 2010 allsektor 128)— finantsinstitutsioon või kvaasikorporatiivne finantsinstitutsioon, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul.

Mõiste hõlmab järgmist:

| a) | finantsinstitutsioon või kvaasikorporatiivne finantsinstitutsioon, mis osutab elukindlustusteenust, kus kindlustuspoliisi omanik teeb korrapäraseid makseid või ühekordse kogumakse kindlustusandjale, mille eest kindlustusandja tagab poliisi omanikule kokkulepitud summa või annuiteedi konkreetsel kuupäeval või enne seda; |
| --- | --- |

a)

finantsinstitutsioon või kvaasikorporatiivne finantsinstitutsioon, mis osutab elukindlustusteenust, kus kindlustuspoliisi omanik teeb korrapäraseid makseid või ühekordse kogumakse kindlustusandjale, mille eest kindlustusandja tagab poliisi omanikule kokkulepitud summa või annuiteedi konkreetsel kuupäeval või enne seda;

| b) | finantsinstitutsioon või kvaasikorporatiivne finantsinstitutsioon, mis osutab kahjukindlustusteenust selliste riskide katmiseks nagu õnnetused, haigus, tulekahju, laen jne; |
| --- | --- |

b)

finantsinstitutsioon või kvaasikorporatiivne finantsinstitutsioon, mis osutab kahjukindlustusteenust selliste riskide katmiseks nagu õnnetused, haigus, tulekahju, laen jne;

| c) | finantsinstitutsioon või kvaasikorporatiivne finantsinstitutsioon, mis osutab edasikindlustusteenust, mille kindlustusandja on ostnud eesmärgiga kaitsta ennast ootamatult suure hulga nõuete või erakordselt suurte nõuete vastu. |
| --- | --- |

c)

finantsinstitutsioon või kvaasikorporatiivne finantsinstitutsioon, mis osutab edasikindlustusteenust, mille kindlustusandja on ostnud eesmärgiga kaitsta ennast ootamatult suure hulga nõuete või erakordselt suurte nõuete vastu.

Mõiste ei hõlma järgmist:

| a) | investeerimisfondid Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) (6) artiklis 1 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

a)

investeerimisfondid Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) (6) artiklis 1 määratletud tähenduses;

| b) | väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) (7) artiklis 1 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) (7) artiklis 1 määratletud tähenduses;

| c) | rahaloomeasutused Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (8) artiklis 1 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

c)

rahaloomeasutused Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (8) artiklis 1 määratletud tähenduses;

| d) | pensionifondid ESA 2010 punktis 2.105 määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

d)

pensionifondid ESA 2010 punktis 2.105 määratletud tähenduses.

2)   „filiaal” (branch)— kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi juriidilise isiku õigusteta üksus või filiaal, mis ei ole peakontor;

3)   „tütarettevõtja” (subsidiary)— iseseisev juriidiline isik, milles teisel üksusel on enamus- või täisosalus;

4)   „andmeesitajad” (reporting agents)— mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses;

5)   „resident” (resident)— mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses. Käesoleva määruse eesmärgil ning juhul, kui juriidilisel isikul puudub mis tahes füüsiline mõõde, määratakse residentsus selle majandusterritooriumi alusel, mille õigusaktide alusel on üksus asutatud. Juhul kui üksust ei ole asutatud, kasutatakse residentsuse määramisel asukohta, s.o riik, mille õigusaktide alusel on üksus alustanud ja tegutseb;

6)   „asjaomane RKP” (relevant NCB)— selle euroala liikmesriigi RKP, mille resident on asjaomane kindlustusselts;

7)   „asjaomane riiklik pädev asutus” (relevant NCA)— selle euroala liikmesriigi riiklik pädev asutus, mille resident on asjaomane kindlustusselts;

8)   „andmete kogumine väärtpaberite kaupa” (security-by-security)— üksikute väärtpaberite kaupa andmete kogumine;

9)   „andmete kogumine kirjete kaupa” (item-by-item)— üksikute varade või kohustuste kaupa andmete kogumine;

10)   „agregeeritud andmed” (aggregated data)— andmed, mis ei ole kogutud üksikute varade või kohustuste kaupa;

11)   „finantsvood” (financial transactions)— finantsvood, mis on seotud muutustega finantsvara või -kohustuste omandis, selle tekkimise või lõppemisega, vt täpsemalt II lisa 5. osa;

12)   „hinna ja valuutakursi ümberhindamine” (price and exchange rate revaluations)— muutused varade ja kohustuste hindamises, mis tulenevad varade ja kohustuste hinnamuutustest ja/või valuutakurssidest, mis mõjutavad välisvääringus nomineeritud euros väljendatud varade ja kohustuste väärtust, vt täpsemalt II lisa 5. osa.

Artikkel 2

Tegelik andmeid esitav üldkogum

1.   Kui RKPd koguvad andmeid ESA 2010 alusel, mille kohaselt tuleb andmed institutsionaalsete üksuste varade ja kohustuste kohta esitada asukohariigis, koosneb tegelik andmeid esitav üldkogum asjaomase euroala liikmesriigi territooriumil asuvatest kindlustusseltsidest.

2.   Kui RKPd tuletavad käesoleva määruse alusel esitatavad andmed direktiivi 2009/138/EÜ või seda direktiivi üle võtvate riigi õigusaktide alusel kogutavate andmete põhjal, koosneb tegelik andmeid esitav üldkogum järgmistest:

| a) | kindlustusseltsid, mis on asutatud ning asuvad asjaomase euroala liikmesriigi territooriumil, sealhulgas tütarettevõtjad, mille emaettevõtjad asuvad väljaspool asjaomast territooriumi; |
| --- | --- |

a)

kindlustusseltsid, mis on asutatud ning asuvad asjaomase euroala liikmesriigi territooriumil, sealhulgas tütarettevõtjad, mille emaettevõtjad asuvad väljaspool asjaomast territooriumi;

| b) | punktis a sätestatud kindlustusseltside filiaalid, mis asuvad väljaspool asjaomase euroala liikmesriigi territooriumi, ja |
| --- | --- |

b)

punktis a sätestatud kindlustusseltside filiaalid, mis asuvad väljaspool asjaomase euroala liikmesriigi territooriumi, ja

| c) | kindlustusseltside filiaalid, mis asuvad asjaomase euroala liikmesriigi territooriumil, kuid mille peakontor asub väljaspool EMPd. |
| --- | --- |

c)

kindlustusseltside filiaalid, mis asuvad asjaomase euroala liikmesriigi territooriumil, kuid mille peakontor asub väljaspool EMPd.

Kindlustusseltside filiaalid, mis asuvad euroala liikmesriigi territooriumil ja mille peakontor asub EMPs, ei moodusta osa tegelikust andmeid esitavast üldkogumist.

3.   Tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluvate kindlustusseltside suhtes kohaldatakse statistikaaruandluse kõiki nõudeid, kui ei kohaldata artiklis 7 sätestatud erandeid.

Artikkel 3

Statistilistel eesmärkidel koostatud kindlustusseltside nimekiri

1.   EKP juhatus koostab käesoleva määruse kohaselt tegeliku andmeid esitava üldkogumi moodustavate kindlustusseltside statistilise nimekirja ja ajakohastab seda. Nimekirja aluseks võivad olemasolu korral olla riigisiseste asutuste poolt koostatud kindlustusseltside ja muude artiklis 1 sätestatud „kindlustusseltsi” mõistega hõlmatud kindlustusseltside nimekirjad.

2.   Asjaomane RKP võib nõuda artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud andmeesitajalt vajalike andmete esitamist oma filiaalide kohta, kui need andmed on vajalikud nimekirja koostamiseks.

3.   RKPd ja EKP teevad nimekirja ja selle ajakohastused kättesaadavaks kohasel viisil, sealhulgas elektrooniliste vahenditega, interneti kaudu või asjaomaste andmeesitajate taotluse korral paberkandjal.

4.   Kui käesolevas artiklis osutatud nimekirja viimane elektrooniline versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi andmeesitaja suhtes, kes ei ole oma aruandluskohustust nõuetekohaselt täitnud, kui nad tuginesid ebatäpsele nimekirjale heauskselt.

Artikkel 4

Statistikaaruandluse nõuded

1.   Kooskõlas I ja II lisaga esitavad andmeesitajad asjaomasele RKP-le otse või asjaomase riikliku pädeva asutuse kaudu vastavalt omavahelisele kokkuleppele:

| a) | kvartaliandmed kindlustusseltside varade ja kohustuste kvartalilõpu seisu kohta ning kooskõlas artikliga 5 kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimiste või finantsvoogude kohta; |
| --- | --- |

a)

kvartaliandmed kindlustusseltside varade ja kohustuste kvartalilõpu seisu kohta ning kooskõlas artikliga 5 kohastel juhtudel kvartali ümberhindluskorrigeerimiste või finantsvoogude kohta;

| b) | kvartaliandmed kahjukindlustuse kindlustustehniliste eraldiste kvartalilõpu seisu kohta tegevusvaldkondade kaupa; |
| --- | --- |

b)

kvartaliandmed kahjukindlustuse kindlustustehniliste eraldiste kvartalilõpu seisu kohta tegevusvaldkondade kaupa;

| c) | aastaandmed kahjukindlustuse kindlustustehniliste eraldiste aastalõpu seisu kohta tegevusvaldkondade ja geograafiliste piirkondade kaupa. |
| --- | --- |

c)

aastaandmed kahjukindlustuse kindlustustehniliste eraldiste aastalõpu seisu kohta tegevusvaldkondade ja geograafiliste piirkondade kaupa.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele esitavad kindlustusseltsid, mis on asutatud ning asuvad euroala liikmesriigi territooriumil, asjaomasele RKP-le otse või asjaomase riikliku pädeva asutuse kaudu vastavalt omavahelisele kokkuleppele andmed ettenähtud kindlustuspreemiate, tekkinud nõuete ja makstud vahendustasude kohta. Need andmed esitatakse igal aastal kooskõlas I ja II lisaga.

3.   RKPd võivad käesoleva määruse kohaselt nõutud andmed koguda järgmiste, direktiivis 2009/138/EÜ kehtestatud raamistiku alusel kogutud andmete põhjal:

| a) | riiklike pädevate asutuste poolt RKPdele edastatud järelevalvearuandluse kvantitatiivsetes aruandlusvormides esitatud andmed, sõltumata sellest, kas RKP ja riiklik pädev asutus on eraldi asutused või ühe institutsiooni osad, vastavalt asjaomaste asutuste omavahelisele kokkuleppele, või |
| --- | --- |

a)

riiklike pädevate asutuste poolt RKPdele edastatud järelevalvearuandluse kvantitatiivsetes aruandlusvormides esitatud andmed, sõltumata sellest, kas RKP ja riiklik pädev asutus on eraldi asutused või ühe institutsiooni osad, vastavalt asjaomaste asutuste omavahelisele kokkuleppele, või

| b) | järelevalvearuandluse kvantitatiivsetes aruandlusvormides esitatud andmed, mille andmeesitajad on esitanud RKP-le või riiklikule pädevale asutusele otse või samal ajal. |
| --- | --- |

b)

järelevalvearuandluse kvantitatiivsetes aruandlusvormides esitatud andmed, mille andmeesitajad on esitanud RKP-le või riiklikule pädevale asutusele otse või samal ajal.

Kui järelevalvearuandluse kvantitatiivne aruandlusvorm sisaldab andmeid, mis on vajalikud käesoleva määruse statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, peab RKPdel andmekvaliteedi tagamiseks olema juurdepääs kogu aruandlusvormile ja mis tahes muule nõutavale vormile.

Liikmesriigid võivad sõlmida omavahelisi kokkuleppeid nii direktiivis 2009/138/EÜ kehtestatud raamistiku kohaste andmete kogumise nõuetele kui ka käesolevas määruses määratletud täiendavate andmete kogumise nõuetele vastavate andmete tsentraliseeritud kogumiseks asjaomaste riiklike pädevate asutuste poolt kooskõlas riigi õigusega ja EKP poolt võimalikult määratletavate ühtlustatud tingimustega.

4.   RKPd teavitavad andmeesitajaid andmete kogumise statistilistest eesmärkidest.

Artikkel 5

Ümberhindluskorrigeerimised ja finantsvood

Andmed ümberhindluskorrigeerimiste ja finantsvoogude kohta, mis on täpsustatud I lisas ja kirjeldatud II lisas, kogutakse järgmiselt:

| a) | andmeesitajad esitavad agregeeritud andmed ümberhindluskorrigeerimiste ja/või finantsvoogude kohta asjaomase RKP juhiste kohaselt; |
| --- | --- |

a)

andmeesitajad esitavad agregeeritud andmed ümberhindluskorrigeerimiste ja/või finantsvoogude kohta asjaomase RKP juhiste kohaselt;

| b) | RKPd tuletavad ligikaudsed väärtpaberitehingute väärtused väärtpaberite kaupa esitatud teabest või koguvad andmeesitajatelt andmeid finantsvoogude kohta väärtpaberite kaupa. Samal põhimõttel võivad RKPd koguda andmeid kirjete kaupa varade kohta, mis ei ole väärtpaberid; |
| --- | --- |

b)

RKPd tuletavad ligikaudsed väärtpaberitehingute väärtused väärtpaberite kaupa esitatud teabest või koguvad andmeesitajatelt andmeid finantsvoogude kohta väärtpaberite kaupa. Samal põhimõttel võivad RKPd koguda andmeid kirjete kaupa varade kohta, mis ei ole väärtpaberid;

| c) | kindlustusseltside hoitavate kindlustustehnilisi eraldisi käsitlevate finantsvoogude ligikaudsed väärtused tuletatakse järgmiselt:






  i) | andmeesitajate poolt vastavalt asjaomase RKP juhistele parimate ühiste tavade kohta, mis võidakse euroalal kehtestada, või |
| --- | --- | --- |

c)

kindlustusseltside hoitavate kindlustustehnilisi eraldisi käsitlevate finantsvoogude ligikaudsed väärtused tuletatakse järgmiselt:

i)

andmeesitajate poolt vastavalt asjaomase RKP juhistele parimate ühiste tavade kohta, mis võidakse euroalal kehtestada, või

| ii) | asjaomase RKP poolt kindlustusseltside esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

ii)

asjaomase RKP poolt kindlustusseltside esitatud andmete põhjal.

Artikkel 6

Raamatupidamiseeskirjad

1.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, järgivad kindlustuseltsid käesolevas määruses nõutavate andmete esitamisel direktiivi raamatupidamiseeskirju, mis on sätestatud riigi õigusaktis, millega võetakse üle direktiiv 2009/138/EÜ, või muid riigi või rahvusvahelisi standardeid, mida kindlustusseltsid peavad RKP juhiste kohaselt järgima.

2.   Lisaks kindlustusseltside poolt lõike 1 kohaselt järgitavatele mis tahes raamatupidamiseeskirjade nõuetele esitatakse ka andmed kindlustusseltside hoiuste ja laenude põhisumma kohta kvartalilõpu seisuga, mis määratletakse „nominaalväärtuses” I lisa tabelites 2.1 ja 2.2. See summa ei võta arvesse laenu lõplikku ja osalist mahakandmist kohaldatava raamatupidamistava alusel.

3.   Varad ja kohustused esitatakse statistikaaruannetes brutosummas, ilma et see piiraks euroala liikmesriikides kehtivate raamatupidamistavade ja tasaarvelduseeskirjade kohaldamist.

Artikkel 7

Erandid

1.   Väikestele kindlustusseltsidele võib teha erandeid järgmiselt:

| a) | RKPd võivad teha erandeid turuosa seisukohalt väikseimatele kindlustusseltsidele vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 35 lõikele 6, juhul kui selliste kindlustusseltside bilansiseisud, mida arvestatakse agregeeritud kvartalibilansis, moodustavad vähemalt 80 % kõikide kindlustusseltside turuosast igas euroala liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

RKPd võivad teha erandeid turuosa seisukohalt väikseimatele kindlustusseltsidele vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 35 lõikele 6, juhul kui selliste kindlustusseltside bilansiseisud, mida arvestatakse agregeeritud kvartalibilansis, moodustavad vähemalt 80 % kõikide kindlustusseltside turuosast igas euroala liikmesriigis;

| b) | kindlustusselts, mille suhtes tehakse punkti a kohaselt erand, peavad igal aastal täitma artiklis 4 sätestatud aruandlusnõudeid, nii et selliste kindlustusseltside bilansiseisud, mida arvestatakse agregeeritud aastabilansis, moodustavad vähemalt 95 % kõikide kindlustusseltside turuosast igas euroala liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

kindlustusselts, mille suhtes tehakse punkti a kohaselt erand, peavad igal aastal täitma artiklis 4 sätestatud aruandlusnõudeid, nii et selliste kindlustusseltside bilansiseisud, mida arvestatakse agregeeritud aastabilansis, moodustavad vähemalt 95 % kõikide kindlustusseltside turuosast igas euroala liikmesriigis;

| c) | kindlustusseltsid, kes ei ole kohustatud esitama andmeid punktide a ja b kohaselt, esitavad andmeid vähendatud mahus vastavalt asjaomase RKP juhistele; |
| --- | --- |

c)

kindlustusseltsid, kes ei ole kohustatud esitama andmeid punktide a ja b kohaselt, esitavad andmeid vähendatud mahus vastavalt asjaomase RKP juhistele;

| d) | RKPd kontrollivad punktides a ja b sätestatud tingimuste täitmist õigel ajal, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada. |
| --- | --- |

d)

RKPd kontrollivad punktides a ja b sätestatud tingimuste täitmist õigel ajal, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada.

2.   RKPd võivad teha erandeid kindlustusseltsidele seoses andmete esitamisega arvelduskontode ja hoiuste nominaalväärtuse kohta.

Kui kõrgemal tasemel kogutud andmete agregeerimine näitab, et residendist kindlustusseltside arvelduskontod ja hoiused moodustavad riigi kindlustusseltside bilansside kogumahust vähem kui 10 % ning euroala kindlustusseltside arvelduskontode ja hoiuste kogumahust vähem kui 10 %, võib asjaomane RKP otsustada mitte nõuda andmeid arvelduskontode ja hoiuste nominaalväärtuse kohta. Asjaomane RKP teavitab andmeesitajaid sellest otsusest.

3.   Kindlustusselts võib soovi korral erandist loobuda ja täita artiklis 4 sätestatud statistikaaruandluse nõuded täielikult. Kui kindlustusselts teeb sellise valiku, peab ta erandi edaspidiseks kasutamiseks saama asjaomase RKP eelneva nõusoleku.

Artikkel 8

Tähtajalisus

1.   Andmeesitajad edastavad 2016. aasta kvartaliandmed asjaomasele RKP-le või asjaomasele riiklikule pädevale asutusele (või mõlemale) vastavalt omavahelisele kokkuleppele hiljemalt kaheksa nädalat pärast kvartali lõppu, mille kohta andmeid esitatakse. Seejärel lühendatakse tähtaega igal aastal ühe nädala võrra viie nädalani pärast kvartali lõppu 2019. aastal.

2.   Andmeesitajad edastavad 2016. aasta aastaandmed asjaomasele RKP-le või asjaomasele riiklikule pädevale asutusele (või mõlemale) vastavalt omavahelisele kokkuleppele hiljemalt 20 nädalat pärast aasta lõppu, mille kohta andmeid esitatakse. Seejärel lühendatakse tähtaega igal aastal kahe nädala võrra 14 nädalani 2019. aastal.

Artikkel 9

Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord

1.   Andmeesitajad peavad järgima statistikaaruandluse nõudeid, mis on kooskõlas III lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja paranduste miinimumnõuetega.

2.   RKPd määratlevad ja rakendavad riigi nõudeid arvestades aruandluskorda, mida andmeesitajad peavad järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord annab nõutava statistilise teabe ja võimaldab täpselt kontrollida III lisas sätestatud andmete edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja parandusi käsitlevate miinimumnõuete täitmist.

Artikkel 10

Ühinemised, jagunemised ja ümberkujundamised

Ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise puhul, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikakohustuste täitmist, teavitab asjaomane andmeesitaja asjaomast RKPd otse või asjaomase riikliku pädeva asutuse kaudu vastavalt omavahelisele kokkuleppele käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõuete täitmise kavast kohe pärast sellise toimingu teostamise kavatsuse avaldamist ja enne selle teostamist.

Artikkel 11

Kontrollimine ja sundkogumine

RKPdel on õigus kontrollida ja sundkoguda teavet, mida andmeesitajad peavad esitama käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks EKP õigust kontrollida ja sundkoguda teavet ise. Seda õigust kasutavad RKPd eelkõige juhul, kui andmeesitaja ei täida III lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevaid miinimumnõudeid.

Artikkel 12

Aruandluse algus

1.   Aruandlus algab kvartaliandmetega 2016. aasta esimese kvartali kohta ja aastaandmetega 2016. aasta kohta.

2.   Artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud kindlustusseltsid esitavad aastaandmed alates vaatlusaastast 2016. Kindlustusseltside allsektori statistika kogumiseks alates 2016. aasta algusest peavad nimetatud kindlustusseltsid esitama täielikud andmed 2016. aasta esimese kvartali kohta kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga a.

Artikkel 13

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja kõikides liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Frankfurt Maini ääres, 28. november 2014

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  ELT C 427, 28.11.2014, lk 1.

2

(3)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1011/2012, 17. oktoober 2012, väärtpaberiosaluste statistika kohta (EKP/2012/24) (ELT L 305, 1.11.2012, lk 6).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/138/EÜ, 25. november 2009, kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1073/2013, 18. oktoober 2013, investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/38) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 73).

6

(7)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1075/2013, 18. oktoober 2013, väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/40) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 107).

7

(8)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).

8

---

I LISA

STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED

1. OSA

Üldised statistikaaruandluse nõuded

| 1. | Tegelik andmeid esitav üldkogum peab esitama järgmised kvartaliandmed:






  a) | andmed väärtpaberite kaupa ISIN koodiga väärtpaberite osas; |
| --- | --- | --- |

1.

Tegelik andmeid esitav üldkogum peab esitama järgmised kvartaliandmed:

a)

andmed väärtpaberite kaupa ISIN koodiga väärtpaberite osas;

| b) | väärtpaberite kaupa või agregeeritud andmed ISIN koodita väärtpaberite kohta, mis on jaotatud instrumentide/tähtaegade liikide ja tehingupoolte kaupa; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberite kaupa või agregeeritud andmed ISIN koodita väärtpaberite kohta, mis on jaotatud instrumentide/tähtaegade liikide ja tehingupoolte kaupa;

| c) | kirjete kaupa või agregeeritud andmed varade ja kohustuse kohta, v.a väärtpaberid, mis on jaotatud instrumentide/tähtaegade liikide ja tehingupoolte kaupa. |
| --- | --- |

c)

kirjete kaupa või agregeeritud andmed varade ja kohustuse kohta, v.a väärtpaberid, mis on jaotatud instrumentide/tähtaegade liikide ja tehingupoolte kaupa.

| 2. | Agregeeritud andmed tuleb esitada bilansiseisu ja asjaomase RKP juhiste kohaselt kas a) hinna ja valuutakursi muutustest tingitud ümberhindamise või b) finantsvoogude kohta. |
| --- | --- |

2.

Agregeeritud andmed tuleb esitada bilansiseisu ja asjaomase RKP juhiste kohaselt kas a) hinna ja valuutakursi muutustest tingitud ümberhindamise või b) finantsvoogude kohta.

| 3. | Euroala liikmesriigi territooriumil asutatud ja asuvad kindlustusseltsid peavad igal aastal lisaks esitama andmed kindlustuspreemiate, nõuete ja vahendustasude kohta nii riigisisese kui ka välisfiliaalide äritegevuse kohta, mis on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikide puhul jaotatud riikide kaupa. |
| --- | --- |

3.

Euroala liikmesriigi territooriumil asutatud ja asuvad kindlustusseltsid peavad igal aastal lisaks esitama andmed kindlustuspreemiate, nõuete ja vahendustasude kohta nii riigisisese kui ka välisfiliaalide äritegevuse kohta, mis on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikide puhul jaotatud riikide kaupa.

| 4. | Asjaomasele RKP-le väärtpaberite kaupa esitatavad andmed on sätestatud tabelis 2.1 ISIN koodiga väärtpaberite puhul ja tabelis 2.2 ISIN koodita väärtpaberite puhul. Tabelites 1a ja 1b on sätestatud agregeeritud statistika kvartaliaruandluse bilansiseisude nõuded ning tabelites 3a ja 3b hinnast ja valuutakursi muutusest või finantsvoogudest tulenevad ümberhindlused. Aastaaruandluse nõuded kindlustuspreemiate, nõuete ja vahendustasude osas on sätestatud tabelis 4. |
| --- | --- |

4.

Asjaomasele RKP-le väärtpaberite kaupa esitatavad andmed on sätestatud tabelis 2.1 ISIN koodiga väärtpaberite puhul ja tabelis 2.2 ISIN koodita väärtpaberite puhul. Tabelites 1a ja 1b on sätestatud agregeeritud statistika kvartaliaruandluse bilansiseisude nõuded ning tabelites 3a ja 3b hinnast ja valuutakursi muutusest või finantsvoogudest tulenevad ümberhindlused. Aastaaruandluse nõuded kindlustuspreemiate, nõuete ja vahendustasude osas on sätestatud tabelis 4.

2. OSA

Kindlustustehnilised eraldised

| 1. | Kui otsesed andmed ei ole kättesaadavad, võivad andmeesitajad kindlustustehniliste eraldiste puhul ülalnimetatud kvartaliaruandluse nõuete täitmiseks tuletada ligikaudsed väärtused kooskõlas asjaomase RKP juhistega ja euroalal määratletud parimate ühiste tavadega:






  a) | varade puhul andmed andmeesitajale kahjukindlustuse kindlustustehniliste eraldistena (edasikindlustuse sissenõutavad summad) hoitavat edasikindlustust pakkuva üksuse residentsuse kohta; |
| --- | --- | --- |

1.

Kui otsesed andmed ei ole kättesaadavad, võivad andmeesitajad kindlustustehniliste eraldiste puhul ülalnimetatud kvartaliaruandluse nõuete täitmiseks tuletada ligikaudsed väärtused kooskõlas asjaomase RKP juhistega ja euroalal määratletud parimate ühiste tavadega:

a)

varade puhul andmed andmeesitajale kahjukindlustuse kindlustustehniliste eraldistena (edasikindlustuse sissenõutavad summad) hoitavat edasikindlustust pakkuva üksuse residentsuse kohta;

| b) | kohustuste puhul järgmised andmed:






  i) | liikmesriikide, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”), residentidest kindlustusseltside pakutavate (elukindlustuse ja kahjukindlustuse) kindlustustehniliste eraldiste hoidja residentsus; |
| --- | --- | --- |

b)

kohustuste puhul järgmised andmed:

i)

liikmesriikide, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”), residentidest kindlustusseltside pakutavate (elukindlustuse ja kahjukindlustuse) kindlustustehniliste eraldiste hoidja residentsus;

| ii) | pensioniõigused, kutsealased pensionikindlustusskeemid (määratud sissemaksega, määratud väljamaksega ja kombineeritud pensionskeemide kaupa); |
| --- | --- |

ii)

pensioniõigused, kutsealased pensionikindlustusskeemid (määratud sissemaksega, määratud väljamaksega ja kombineeritud pensionskeemide kaupa);

| iii) | finantsvood ja/või ümberhindluskorrigeerimised kõikide nõutavate jaotuste kohta vastavalt tabelitele 3a ja 3b. |
| --- | --- |

iii)

finantsvood ja/või ümberhindluskorrigeerimised kõikide nõutavate jaotuste kohta vastavalt tabelitele 3a ja 3b.

| 2. | RKPd võivad soovi korral tuletada vajaliku teabe andmete põhjal, mida nad käesoleva osa eesmärgil peavad vajalikuks andmeesitajatelt nõuda. |
| --- | --- |

2.

RKPd võivad soovi korral tuletada vajaliku teabe andmete põhjal, mida nad käesoleva osa eesmärgil peavad vajalikuks andmeesitajatelt nõuda.

3. OSA

Aruandlustabelid

Tabel 1a

Kvartaliseisud

| | Kokku | Euroala | Välismaailm |
| --- | --- | --- | --- |
| Riigisisesed | Riigivälised euroala riigid | Riigivälised euroala riigid
  (teave riikide kaupa) | Kokku | Mitteosalevad liikmesriigid
  (teave riikide kaupa) | Peamised tehingupooled väljaspool Euroopa Liitu
  (teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, Hongkongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta) |
| VARAD (F) |
| 1. | Sularaha ja hoiused (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — õiglane väärtus |

Kokku

Euroala

Välismaailm

Riigisisesed

Riigivälised euroala riigid

Riigivälised euroala riigid

(teave riikide kaupa)

Kokku

Mitteosalevad liikmesriigid

(teave riikide kaupa)

Peamised tehingupooled väljaspool Euroopa Liitu

(teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, Hongkongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta)

VARAD (F)

1.

SUM

SUM

SUM

SUM

kuni 1 aasta tähtaja lõpuni

SUM

üle 1 aasta tähtaja lõpuni

SUM

| 1x. | Sularaha ja hoiused, sellest ülekantavad hoiused (F.22) |
| --- | --- |

1x.

SUM

| 1. | Sularaha ja hoiused (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — nimiväärtus |
| --- | --- |

1.

SUM

SUM

| 2. | Võlaväärtpaberid (ESA 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

SUM

SUM

SUM

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

SUM

SUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

SUM

SUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

SUM

SUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

SUM

SUM

emiteeritud pensionifondide poolt

SUM

SUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

SUM

SUM

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

SUM

SUM

Esialgse tähtajaga kuni 1 aasta

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

Esialgse tähtajaga 1 kuni 2 aastat

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

Esialgse tähtajaga üle 2 aasta

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

kuni 1 aasta tähtaja lõpuni

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

1 kuni 2 aastat tähtaja lõpuni

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

2 kuni 5 aastat tähtaja lõpuni

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

üle 5 aasta tähtaja lõpuni

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud valitsemissektori poolt

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

emiteeritud kindlustusseltside poolt

emiteeritud pensionifondide poolt

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

| 3. | Laenud (ESA 2010: F.4) — õiglane väärtus |
| --- | --- |

3.

SUM

SUM

SUM

SUM

esialgse tähtajaga kuni 1 aasta — õiglane väärtus

SUM

SUM

SUM

rahaloomeasutustele

valitsemissektorile

investeerimisfondidele

muudele finantsvahendusettevõtetele

kindlustusseltsidele

pensionifondidele

mittefinantsettevõtetele

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele

esialgse tähtajaga 1 kuni 5 aastat — õiglane väärtus

SUM

SUM

SUM

rahaloomeasutustele

valitsemissektorile

investeerimisfondidele

muudele finantsvahendusettevõtetele

kindlustusseltsidele

pensionifondidele

mittefinantsettevõtetele

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele

esialgse tähtajaga üle 5 aasta — õiglane väärtus

SUM

SUM

SUM

rahaloomeasutustele

valitsemissektorile

investeerimisfondidele

muudele finantsvahendusettevõtetele

kindlustusseltsidele

pensionifondidele

mittefinantsettevõtetele

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele

kuni 1 aasta tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

SUM

1 kuni 2 aastat tähtaja lõpuni v õiglane väärtus

SUM

2 kuni 5 aastat tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

SUM

üle 5 aasta tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

SUM

| 3x. | Laenud; sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusseltsidega — õiglane väärtus |
| --- | --- |

3x.

SUM

SUM

| 3. | Laenud (ESA 2010: F.4) — nimiväärtus |
| --- | --- |

3.

SUM

SUM

SUM

SUM

esialgse tähtajaga kuni 1 aasta — nimiväärtus

SUM

esialgse tähtajaga 1 kuni 5 aastat — nimiväärtus

SUM

esialgse tähtajaga üle 5 aasta — nimiväärtus

SUM

| 4. | Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

SUM

SUM

SUM

SUM

SUM

SUM

SUM

| 4a. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

4a.

SUM

SUM

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

SUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

SUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

SUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

SUM

emiteeritud pensionifondide poolt

SUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

SUM

| 4b. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteerimata aktsiad |
| --- | --- |

4b.

SUM

SUM

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

SUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

SUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

SUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

SUM

emiteeritud pensionifondide poolt

SUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

SUM

| 4c. | Omandiväärtpaberid, sellest muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

4c.

SUM

SUM

SUM

SUM

SUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

SUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

SUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

SUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

SUM

emiteeritud pensionifondide poolt

SUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

SUM

| 5. | Investeerimisfondide aktsiad ja osakud (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

SUM

SUM

SUM

SUM

| 5a. | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5a.

SUM

| 5b. | Nende investeerimisfondide aktsiad/osakud, mis ei ole rahaturufondid |
| --- | --- |

5b.

SUM

| 6. | Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.61) (1) |
| --- | --- |

7.

Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.61) (1)

SUM

SUM

| 8. | Mittefinantsvara (ESA 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Muu vara |
| --- | --- |

9.

| 10. | Varad kokku |
| --- | --- |

10.

SUM

Tabel 1b

Tabel 1b

Kvartaliseisud
   (2)

Kvartaliseisud

2

| | Kokku | Euroala | Välismaailm |
| --- | --- | --- | --- |
| Riigisisesed | Riigivälised euroala riigid | Riigivälised euroala riigid
  (teave riikide kaupa) | Kokku | Mitteosalevad liikmesriigid
  (teave riikide kaupa) | Peamised tehingupooled väljaspool Euroopa Liitu
  (teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, HongKongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta) |
| KOHUSTUSED |
| 1. | Emiteeritud võlaväärtpaberid (ESA 2010: F.3) |

Kokku

Euroala

Välismaailm

Riigisisesed

Riigivälised euroala riigid

Riigivälised euroala riigid

(teave riikide kaupa)

Kokku

Mitteosalevad liikmesriigid

(teave riikide kaupa)

Peamised tehingupooled väljaspool Euroopa Liitu

(teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, HongKongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta)

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

1.

Emiteeritud võlaväärtpaberid (ESA 2010: F.3)

| 2 | Laenud (ESA 2010: F.4) |
| --- | --- |

2

Laenud (ESA 2010: F.4)

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt (3)

3

SUM

SUM

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt (3)

3

SUM

SUM

| 2x. | Laenud; sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusseltsidega |
| --- | --- |

2x.

Laenud; sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusseltsidega

| 3. | Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51)

SUM

SUM

| 3a. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

3a.

Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad

| 3b. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

3b.

Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad

| 3c. | Omandiväärtpaberid, sellest muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

3c.

Omandiväärtpaberid, sellest muud omandiväärtpaberid

| 4. | Kindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.6) (4) |
| --- | --- |

4.

Kindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.6) (4)

4

SUM

SUM

| 4.1 | Elukindlustuse kindlustustehnilised eraldised |
| --- | --- |

4.1

Elukindlustuse kindlustustehnilised eraldised

SUM

SUM

SUM

SUM

sellest ühikutes väljendatud

sellest ilma ühikuteta väljendatud

sellest pensioniõigused

sellest pensioniõigused

SUM

SUM

sellest määratud sissemaksega pensioniskeemid

sellest määratud väljamaksega pensioniskeemid

sellest kombineeritud pensioniskeemid

| 4.2 | Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised |
| --- | --- |

4.2

Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised

SUM

SUM

SUM

SUM

kindlustustegevuse järgi

meditsiiniteenustega seotud kulutuste kindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

sissetuleku kaitse kindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

töötaja hüvitise kindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

muu mootorsõiduki kindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

mere-, lennu- ja transpordikindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

tulekahju- ja varakahjukindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

üldine vastutuskindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

laenu- ja käenduskindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

õigusabi kulutuste kindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

abi

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

mitmesugune finantskahju

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

edasikindlustus

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

Kord aastas

| 5. | Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

5.

Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7)

| 6. | Muud kohustused |
| --- | --- |

6.

Muud kohustused

Tabel 2

Tabel 2

Nõutav teave väärtpaberite kaupa

Nõutav teave väärtpaberite kaupa

Tabelite 2.1 ja 2.2 väljade andmed esitatakse iga instrumendiliigi „võlaväärtpaberid”, „omandiväärtpaberid” ja „investeerimisfondide aktsiad/osakud” alla liigitatud väärtpaberi kohta (vastavalt II lisa 1. osa tabelile A). Tabel 2.1 osutab väärtpaberitele, millele on määratud ISIN kood, tabel 2.2 aga väärtpaberitele, millel ISIN kood puudub.

Tabel 2.1

Tabel 2.1

ISIN koodiga väärtpaberiosalused

ISIN koodiga väärtpaberiosalused

Tabeli väljad tuleb täita iga väärtpaberi kohta järgmiste reeglite kohaselt.

| 1. | Väli 1 tuleb täita. |
| --- | --- |

1.

Väli 1 tuleb täita.

| 2. | Juhul kui asjaomane RKP ei kogu väärtpaberite kaupa teavet finantsvoogude kohta vahetult, tuleb täita kaks välja väljadest 2, 3 ja 4 (st väljad 2 ja 3, väljad 2 ja 4 või väljad 3 ja 4). Välja 3 täitmisel tuleb täita ka väli 3b. |
| --- | --- |

2.

Juhul kui asjaomane RKP ei kogu väärtpaberite kaupa teavet finantsvoogude kohta vahetult, tuleb täita kaks välja väljadest 2, 3 ja 4 (st väljad 2 ja 3, väljad 2 ja 4 või väljad 3 ja 4). Välja 3 täitmisel tuleb täita ka väli 3b.

| 3. | Juhul kui asjaomane RKP kogub väärtpaberite kaupa teavet finantsvoogude kohta vahetult, tuleb täita:






  a) | väli 5 või väljad 6 ja 7 ja |
| --- | --- | --- |

3.

Juhul kui asjaomane RKP kogub väärtpaberite kaupa teavet finantsvoogude kohta vahetult, tuleb täita:

a)

väli 5 või väljad 6 ja 7 ja

| b) | väli 4 või väljad 2 ja 3. |
| --- | --- |

b)

väli 4 või väljad 2 ja 3.

| 4. | Asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda ka väljade 8, 9, 10 ja 11 täitmist.






  Väli | Nimetus |
| --- | --- | --- |
| 1 | ISIN kood |
| 2 | Kogus või agregeeritud nominaalväärtus |
| 3 | Hind |
| 3b | Hinna esitamise viis |
| 4 | Kogusumma turuväärtuses |
| 5 | Finantsvood |
| 6 | Ostetud väärtpaberid |
| 7 | Müüdud väärtpaberid |
| 8 | Väärtpaberi kirjendamise vääring |
| 9 | Muud mahumuutused nominaalväärtuses |
| 10 | Muud mahumuutused turuväärtuses |
| 11 | Portfelliinvesteering või otseinvesteering |

4.

Asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda ka väljade 8, 9, 10 ja 11 täitmist.

Väli

Nimetus

1

ISIN kood

2

Kogus või agregeeritud nominaalväärtus

3

Hind

3b

Hinna esitamise viis

4

Kogusumma turuväärtuses

5

Finantsvood

6

Ostetud väärtpaberid

7

Müüdud väärtpaberid

8

Väärtpaberi kirjendamise vääring

9

Muud mahumuutused nominaalväärtuses

10

Muud mahumuutused turuväärtuses

11

Portfelliinvesteering või otseinvesteering

Tabel 2.2

Tabel 2.2

ISIN koodita väärtpaberiosalused

ISIN koodita väärtpaberiosalused

Tabeli väljad tuleb täita kas: a) iga väärtpaberi kohta või b) agregeerides väärtpaberid ühe kirjena.

Esimesel juhul a kohaldatakse järgmisi reegleid.

| 1. | Väljad 1, 12, 13, 14 ja 15 tuleb täita. |
| --- | --- |

1.

Väljad 1, 12, 13, 14 ja 15 tuleb täita.

| 2. | Juhul kui asjaomane RKP ei kogu väärtpaberite kaupa teavet finantsvoogude kohta vahetult, tuleb täita kaks välja väljadest 2, 3 ja 4 (st väljad 2 ja 3, väljad 2 ja 4 või väljad 3 ja 4). Välja 3 täitmisel tuleb täita ka väli 3b. |
| --- | --- |

2.

Juhul kui asjaomane RKP ei kogu väärtpaberite kaupa teavet finantsvoogude kohta vahetult, tuleb täita kaks välja väljadest 2, 3 ja 4 (st väljad 2 ja 3, väljad 2 ja 4 või väljad 3 ja 4). Välja 3 täitmisel tuleb täita ka väli 3b.

| 3. | Juhul kui asjaomane RKP kogub väärtpaberite kaupa teavet finantsvoogude kohta vahetult, tuleb täita:






  a) | väli 5 või väljad 6 ja 7 ja |
| --- | --- | --- |

3.

Juhul kui asjaomane RKP kogub väärtpaberite kaupa teavet finantsvoogude kohta vahetult, tuleb täita:

a)

väli 5 või väljad 6 ja 7 ja

| b) | väli 4 või väljad 2 ja 3. |
| --- | --- |

b)

väli 4 või väljad 2 ja 3.

| 4. | Asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda ka väljade 3b, 8, 9, 10 ja 11 täitmist.
  Teisel juhul b kohaldatakse järgmisi reegleid.






  1. | Väljad 4, 12, 13, 14 ja 15 tuleb täita. |
| --- | --- | --- |

4.

Asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda ka väljade 3b, 8, 9, 10 ja 11 täitmist.

Teisel juhul b kohaldatakse järgmisi reegleid.

1.

Väljad 4, 12, 13, 14 ja 15 tuleb täita.

| 2. | Väli 5 või väljad 10 ja 16 tuleb täita. |
| --- | --- |

2.

Väli 5 või väljad 10 ja 16 tuleb täita.

| 3. | Asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda ka väljade 8, 9 ja 11 täitmist. |
| --- | --- |

3.

Asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda ka väljade 8, 9 ja 11 täitmist.

| Väli | Nimetus |
| --- | --- |
| 1 | Väärtpaberi tunnuskood |
| 2 | Kogus või agregeeritud nominaalväärtus |
| 3 | Hind |
| 3b | Hinna esitamise viis |
| 4 | Kogusumma turuväärtuses |
| 5 | Finantsvood |
| 6 | Ostetud väärtpaberid |
| 7 | Müüdud väärtpaberid |
| 8 | Väärtpaberi kirjendamise vääring |
| 9 | Muud mahumuutused nominaalväärtuses |
| 10 | Muud mahumuutused turuväärtuses |
| 11 | Portfelliinvesteering või otseinvesteering |
| 12 | Instrument (finantsvoo liik):






  — | võlaväärtpaberid (F.3) |

Väli

Nimetus

1

Väärtpaberi tunnuskood

2

Kogus või agregeeritud nominaalväärtus

3

Hind

3b

Hinna esitamise viis

4

Kogusumma turuväärtuses

5

Finantsvood

6

Ostetud väärtpaberid

7

Müüdud väärtpaberid

8

Väärtpaberi kirjendamise vääring

9

Muud mahumuutused nominaalväärtuses

10

Muud mahumuutused turuväärtuses

11

Portfelliinvesteering või otseinvesteering

12

Instrument (finantsvoo liik):

—

võlaväärtpaberid (F.3)

| — | omandiväärtpaberid (F.51) |
| --- | --- |

—

omandiväärtpaberid (F.51)

| — | sellest: börsil noteeritud aktsiad (F.511) |
| --- | --- |

—

sellest: börsil noteeritud aktsiad (F.511)

| — | sellest: börsil noteerimata aktsiad (F.512) |
| --- | --- |

—

sellest: börsil noteerimata aktsiad (F.512)

| — | sellest: muud omandiväärtpaberid (F.519) |
| --- | --- |

—

sellest: muud omandiväärtpaberid (F.519)

| — | investeerimisfondide aktsiad või osakud (F.52) |
| --- | --- |

—

investeerimisfondide aktsiad või osakud (F.52)

13

Võlaväärtpaberi emiteerimiskuupäev ja lunastamiskuupäev. Jaotuse võib esitada ka tähtaegade kaupa järgmiselt: algse tähtajaga kuni 1 aasta, 1–2 aastat ja üle 2 aasta ning järelejäänud tähtajaga kuni 1 aasta, 1–2 aastat, 2–5 aastat ja üle 5 aasta.

14

Emitendi sektor või allsektor:

| — | keskpank (S.121) |
| --- | --- |

—

keskpank (S.121)

| — | hoiuseid kaasavad ettevõtjad, v.a keskpank (S.122) |
| --- | --- |

—

hoiuseid kaasavad ettevõtjad, v.a keskpank (S.122)

| — | rahaturufondid (S.123) |
| --- | --- |

—

rahaturufondid (S.123)

| — | investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) |
| --- | --- |

—

investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)

| — | muud finantsvahendajad, v.a kindlustusseltsid ja pensionifondid (v.a väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted, FVC) + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125, v.a FVC + S.126+S.127) |
| --- | --- |

—

muud finantsvahendajad, v.a kindlustusseltsid ja pensionifondid (v.a väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted, FVC) + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125, v.a FVC + S.126+S.127)

| — | väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (S.125 alljaotus) |
| --- | --- |

—

väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (S.125 alljaotus)

| — | kindlustusseltsid (S.128) |
| --- | --- |

—

kindlustusseltsid (S.128)

| — | pensionifondid (S.129) |
| --- | --- |

—

pensionifondid (S.129)

| — | mittefinantsettevõtted (S.11) |
| --- | --- |

—

mittefinantsettevõtted (S.11)

| — | valitsemissektor (S.13) |
| --- | --- |

—

valitsemissektor (S.13)

| — | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) (5)

5

15

Emitendi riik

16

Ümberhindluskorrigeerimised

Tabel 3a

Tabel 3a

Kvartaliümberhindlused või finantsvood

Kvartaliümberhindlused või finantsvood

| | Kokku | Euroala | Välismaailm |
| --- | --- | --- | --- |
| Riigisisesed | Riigivälised euroala riigid | Riigivälised euroala riigid
  (teave riikide kaupa) | Kokku | Mitteosalevad liikmesriigid
  (teave riikide kaupa) | Peamised tehingupooled väljaspool Euroopa Liitu
  (teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, Hong Kongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta) |
| VARAD (F) |
| 1 | Sularaha ja hoiused (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — õiglane väärtus |

Kokku

Euroala

Välismaailm

Riigisisesed

Riigivälised euroala riigid

Riigivälised euroala riigid

(teave riikide kaupa)

Kokku

Mitteosalevad liikmesriigid

(teave riikide kaupa)

Peamised tehingupooled väljaspool Euroopa Liitu

(teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, Hong Kongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta)

VARAD (F)

VARAD (F)

1

Sularaha ja hoiused (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — õiglane väärtus

kuni 1 aasta tähtaja lõpuni

üle 1 aasta tähtaja lõpuni

| 1x. | Sularaha ja hoiused, sellest ülekantavad hoiused (F.22) |
| --- | --- |

1x.

Sularaha ja hoiused, sellest ülekantavad hoiused (F.22)

| 1 | Sularaha ja hoiused (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — nimiväärtus |
| --- | --- |

1

Sularaha ja hoiused (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — nimiväärtus

| 2 | Võlaväärtpaberid (ESA 2010: F.3) |
| --- | --- |

2

Võlaväärtpaberid (ESA 2010: F.3)

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

Esialgse tähtajaga kuni 1 aasta

Esialgse tähtajaga kuni 1 aasta

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

Esialgse tähtajaga 1 kuni 2 aastat

Esialgse tähtajaga 1 kuni 2 aastat

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

Esialgse tähtajaga üle 2 aasta

Esialgse tähtajaga üle 2 aasta

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kuni 1 aasta tähtaja lõpuni

kuni 1 aasta tähtaja lõpuni

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

1 kuni 2 aastat tähtaja lõpuni

1 kuni 2 aastat tähtaja lõpuni

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

2 kuni 5 aastat tähtaja lõpuni

2 kuni 5 aastat tähtaja lõpuni

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

üle 5 aasta tähtaja lõpuni

üle 5 aasta tähtaja lõpuni

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kodumajapidamiste ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3 | Laenud (ESA 2010: F.4) — õiglane väärtus |
| --- | --- |

3

Laenud (ESA 2010: F.4) — õiglane väärtus

esialgse tähtajaga kuni 1 aasta — õiglane väärtus

esialgse tähtajaga kuni 1 aasta — õiglane väärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

rahaloomeasutustele

valitsemissektorile

investeerimisfondidele

muudele finantsvahendusettevõtetele

kindlustusseltsidele

pensionifondidele

mittefinantsettevõtetele

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele

esialgse tähtajaga 1 kuni 5 aastat — õiglane väärtus

esialgse tähtajaga 1 kuni 5 aastat — õiglane väärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

rahaloomeasutustele

valitsemissektorile

investeerimisfondidele

muudele finantsvahendusettevõtetele

kindlustusseltsidele

pensionifondidele

mittefinantsettevõtetele

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele

esialgse tähtajaga üle 5 aasta — õiglane väärtus

esialgse tähtajaga üle 5 aasta — õiglane väärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

rahaloomeasutustele

valitsemissektorile

investeerimisfondidele

muudele finantsvahendusettevõtetele

kindlustusseltsidele

pensionifondidele

mittefinantsettevõtetele

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele

kuni 1 aasta tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

kuni 1 aasta tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

1 kuni 2 aastat tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

1 kuni 2 aastat tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

2 kuni 5 aastat tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

2 kuni 5 aastat tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

üle 5 aasta tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

üle 5 aasta tähtaja lõpuni — õiglane väärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3x. | Laenud; sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusseltsidega — õiglane väärtus |
| --- | --- |

3x.

Laenud; sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusseltsidega — õiglane väärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3 | Laenud (ESA 2010: F.4) — nimiväärtus |
| --- | --- |

3

Laenud (ESA 2010: F.4) — nimiväärtus

esialgse tähtajaga kuni 1 aasta — nimiväärtus

esialgse tähtajaga kuni 1 aasta — nimiväärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

esialgse tähtajaga 1 kuni 5 aastat — nimiväärtus

esialgse tähtajaga 1 kuni 5 aastat — nimiväärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

esialgse tähtajaga üle 5 aasta — nimiväärtus

esialgse tähtajaga üle 5 aasta — nimiväärtus

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4 | Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

4

Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51)

| 4a. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

4a.

Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4b. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteerimata aktsiad |
| --- | --- |

4b.

Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteerimata aktsiad

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4c. | Omandiväärtpaberid, sellest muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

4c.

Omandiväärtpaberid, sellest muud omandiväärtpaberid

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud valitsemissektori poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud muude finantsvahendusettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud kindlustusseltside poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud pensionifondide poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud mittefinantsettevõtete poolt

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 5 | Investeerimisfondide aktsiad ja osakud (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5

Investeerimisfondide aktsiad ja osakud (ESA 2010: F.52)

| 5a. | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5a.

Rahaturufondide aktsiad/osakud

| 5b. | Investeerimisfondide, mis ei ole rahaturufond, aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5b.

Investeerimisfondide, mis ei ole rahaturufond, aktsiad/osakud

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 6 | Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

6

Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7)

| 7 | Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.61) (6) |
| --- | --- |

7

Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F.61) (6)

6

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 8 | Mittefinantsvara (ESA 2010: AN) |
| --- | --- |

8

Mittefinantsvara (ESA 2010: AN)

MINIMUM

MINIMUM

| 9 | Muu vara |
| --- | --- |

9

Muu vara

| 10 | Varad kokku |
| --- | --- |

10

Varad kokku

Kindlustusseltside aruanne: lahtrid on tähistatud kui „MINIMUM”, kui andmeid instrumendiliigi kohta ei koguta ühikute kaupa. RKPd võivad seda laiendada ka andmeväljadele ilma tähiseta „MINIMUM” .

Tabel 3b

Tabel 3b

Kvartaliümberhindlused või finantsvood

Kvartaliümberhindlused või finantsvood

| | Kokku | Euroala | Välismaailm |
| --- | --- | --- | --- |
| Riigisisesed | Riigivälised euroala riigid | Riigivälised euroala riigid
  (teave riikide kaupa) | Kokku | Mitteosalevad liikmesriigid
  (teave riikide kaupa) | Peamised tehingupooled väljaspoolt Euroopa Liitu (kohalduvad eelmiste tabelite märkused)
  (teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, Hongkongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta) |
| KOHUSTUSED |
| 1 | Emiteeritud võlaväärtpaberid (ESA 2010: F.3) |

Kokku

Euroala

Välismaailm

Riigisisesed

Riigivälised euroala riigid

Riigivälised euroala riigid

(teave riikide kaupa)

Kokku

Mitteosalevad liikmesriigid

(teave riikide kaupa)

Peamised tehingupooled väljaspoolt Euroopa Liitu (kohalduvad eelmiste tabelite märkused)

(teave riikide kaupa Brasiilia, Kanada, Hiina, Hongkongi, India, Jaapani, Venemaa, Šveitsi ja USA kohta)

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

1

Emiteeritud võlaväärtpaberid (ESA 2010: F.3)

MINIMUM

MINIMUM

| 2 | Laenud (ESA 2010: F.4) |
| --- | --- |

2

Laenud (ESA 2010: F.4)

MINIMUM

MINIMUM

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt (7)

7

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt (7)

7

| 2.x. | Laenud; sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusseltsidega |
| --- | --- |

2.x.

Laenud; sellest hoiuste tagatised seoses edasikindlustusseltsidega

MINIMUM

MINIMUM

| 3 | Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

3

Omandiväärtpaberid (ESA 2010: F.51)

| 3a. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

3a.

Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteeritud aktsiad

| 3b. | Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteerimata aktsiad |
| --- | --- |

3b.

Omandiväärtpaberid, sellest börsil noteerimata aktsiad

| 3c. | Omandiväärtpaberid, sellest muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

3c.

Omandiväärtpaberid, sellest muud omandiväärtpaberid

| 4. | Kindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F6)
   (8) |
| --- | --- |

4.

Kindlustuse kindlustustehnilised eraldised (ESA 2010: F6)

8

sellest ühikutes väljendatud

MINIMUM

MINIMUM

sellest ilma ühikuteta väljendatud

sellest pensioniõigused

sellest pensioniõigused

MINIMUM

MINIMUM

sellest määratud sissemaksega pensioniskeemid

sellest määratud äljamaksega pensioniskeemid

sellest kombineeritud pensioniskeemid

kindlustustegevuse järgi

meditsiiniteenustega seotud kulutuste kindlustus

sissetuleku kaitse kindlustus

töötaja hüvitise kindlustus

Mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustus

muu mootorsõiduki kindlustus

mere, lennu- ja transpordikindlustus

tulekahju ja varakahju kindlustus

üldine vastutuskindlustus

laenu- ja käenduskindlustus

Õigusabi kulutuste kindlustus

Abi

Mitmesugune finantskahju

| 5 | Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

5

Tuletisinstrumendid (ESA 2010: F.7)

MINIMUM

MINIMUM

| 6. | Muud kohustused |
| --- | --- |

6.

Muud kohustused

Kindlustusseltside aruanne: lahtrid on tähistatud kui „MINIMUM”, kui andmeid instrumendiliigi kohta ei koguta ühikute kaupa. RKPd võivad seda laiendada ka andmeväljadele ilma tähiseta „MINIMUM” .

Tabel 4

Tabel 4

Aasta kindlustuspreemiad, nõuded ja vahendustasud

Aasta kindlustuspreemiad, nõuded ja vahendustasud

| | Kokku (9) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| sellest: riigisisesed | sellest: EMP-sisesed filiaalid (teave riikide kaupa) | sellest: EMP-sisesed filiaalid (kokku) |
| 1 | Kindlustuspreemiad: |

Kokku (9)

9

sellest: riigisisesed

sellest: EMP-sisesed filiaalid (teave riikide kaupa)

sellest: EMP-sisesed filiaalid (kokku)

1

Kindlustuspreemiad:

| 2 | Nõuded |
| --- | --- |

2

Nõuded

| 3 | Vahendustasud |
| --- | --- |

3

Vahendustasud

---

(1)  Juhul kui andmeesitaja ei saa vahetult kindlaks teha vastaspoole residentsust, peab ta selle tuletama või esitama asjaomase RKP poolt nõutud muu teabe, mille põhjal saab selle tuletada RKP käesoleva määruse I lisa 2. osa kohaselt.

1

(2)  Kui ei ole osutatud aastaaruandlus.

2

(3)  Euroalaväliste liikmesriikide puhul tähendab rahaloomeasutus ja mitterahaloomeasutus panka ja mittepanka.

3

(4)  Juhul kui andmeesitaja ei saa seda teavet vahetult, peab ta selle tuletama või esitama asjaomase RKP poolt nõutud muu teabe, mille põhjal saab selle tuletada RKP käesoleva määruse I lisa 2. osa kohaselt.

4

(5)  Asjaomane RKP võib andmeesitajatelt nõuda eraldi andmete esitamist allsektorite „kodumajapidamised” (S.14) ja „kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid” (S.15) kohta.

5

(6)  Juhul kui andmeesitaja ei saa vahetult kindlaks teha vastaspoole residentsust, peab ta selle tuletama või esitama asjaomase RKP poolt nõutud muu teabe, mille põhjal saab selle tuletada RKP käesoleva määruse I lisa 2. osa kohaselt.

6

(7)  Euroalaväliste liikmesriikide puhul tähendab rahaloomeasutus ja mitterahaloomeasutus panka ja mittepanka.

7

(8)  Juhul kui andmeesitaja ei saa vahetult kindlaks teha vastaspoole residentsust, peab ta selle tuletama või esitama asjaomase RKP poolt nõutud muu teabe, mille põhjal saab selle tuletada RKP käesoleva määruse I lisa 2. osa kohaselt.

8

(9)  Kogusumma sisaldab tegevusi, mida teostatakse teenuste osutamise vabadust kasutades aluslepingu artikli 56 alusel.

9

---

II LISA

KIRJELDUSED

1. OSA

Instrumentide liikide kirjeldused

| 1. | Tabelis A on esitatud üksikasjalik standardne instrumentide liikide kirjeldus, mille riikide keskpangad (RKPd) peavad üle võtma riigisiseselt kohaldatavate liikide jaoks käesoleva määruse kohaselt. Tabelis toodud üksikute finantsinstrumentide loetelu ja kirjeldus ei ole ammendav. Kirjelduste puhul osutatakse määruses (EL) nr 549/2013 sätestatud Euroopa arvepidamise süsteemile (edaspidi „ESA 2010”). |
| --- | --- |

1.

Tabelis A on esitatud üksikasjalik standardne instrumentide liikide kirjeldus, mille riikide keskpangad (RKPd) peavad üle võtma riigisiseselt kohaldatavate liikide jaoks käesoleva määruse kohaselt. Tabelis toodud üksikute finantsinstrumentide loetelu ja kirjeldus ei ole ammendav. Kirjelduste puhul osutatakse määruses (EL) nr 549/2013 sätestatud Euroopa arvepidamise süsteemile (edaspidi „ESA 2010”).

| 2. | Mõne instrumendi liigi puhul peab esitama jaotuse tähtaegade kaupa. Siin peetakse silmas:






  a) | algset tähtaega (st tähtaeg emissiooni hetkel) ehk finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid), või kui lunastamisega kaasneb teatud sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid), või |
| --- | --- | --- |

2.

Mõne instrumendi liigi puhul peab esitama jaotuse tähtaegade kaupa. Siin peetakse silmas:

a)

algset tähtaega (st tähtaeg emissiooni hetkel) ehk finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid), või kui lunastamisega kaasneb teatud sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid), või

| b) | järelejäänud tähtaega ehk finantsinstrumendi järelejäänud kehtivusaega aruandlusperioodi lõppkuupäeva seisuga, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid), või kui lunastamisega kaasneb teatud sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). |
| --- | --- |

b)

järelejäänud tähtaega ehk finantsinstrumendi järelejäänud kehtivusaega aruandlusperioodi lõppkuupäeva seisuga, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid), või kui lunastamisega kaasneb teatud sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid).

| 3. | Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või — tuletisinstrumendi puhul — tasaarvestuse teel täielikult ühelt osapoolelt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus. |
| --- | --- |

3.

Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või — tuletisinstrumendi puhul — tasaarvestuse teel täielikult ühelt osapoolelt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt”, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus.

Tabel A

Kindlustusseltside varade ja kohustuste instrumendiliikide kirjeldused

VARAD

| Instrumendi liik | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 1. | Sularaha ja hoiused |

Instrumendi liik

Peamiste omaduste kirjeldus

1.

Sularaha ja hoiused

Ringluses olevad euro ja välisvaluuta pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks ja hoiustamiseks rahaloomeasutustes. Need võivad hõlmata üleööhoiuseid, kokkulepitud tähtajaga hoiuseid ja etteteatamisega lõpetatavaid hoiuseid ning nõudeid pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laenuks andmist sularahatagatise vastu.

| 1.1 | Ülekantavad hoiused |
| --- | --- |

1.1

Ülekantavad hoiused

Ülekantavad hoiused on hoiused, mida saab nõudmisel vahetult üle kanda maksete tegemiseks muudele majandussubjektidele, kasutades tavalisi maksevahendeid (nt kreedit- ja otsekorraldus, või ka krediit- ja deebetkaart, e-raha tehingud, tšekid vms), ilma olulise viivituse, piirangu või trahvita. Arveldushoiuste alla ei kuulu hoiused, mida saab kasutada ainult sularaha väljavõtmiseks, ja/või hoiused, millel olevaid vahendeid saab välja võtta või üle kanda ainult sama omaniku teise konto kaudu.

| 2. | Võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

2.

Võlaväärtpaberid

Hallatavad võlaväärtpaberid on võlga tõendavad kaubeldavad finantsinstrumendid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad. Võlaväärtpabereid võib turul tasaarvestada ning nad ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi.

See instrumendiliik hõlmab:

| — | väärtpabereid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või kindlate summadena teataval kuupäeval või teatavatel kuupäevadel või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; |
| --- | --- |

—

väärtpabereid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või kindlate summadena teataval kuupäeval või teatavatel kuupäevadel või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast;

| — | laenud, mis on muutunud kaubeldavaks reguleeritud turgudel (st kaubeldavad laenud), tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase hindamise kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui nimetatud tingimused ei ole täidetud, liigitatakse laenud instrumendi liigi 3 „Laenud” alla (vt ka „kaubeldavad laenud” sama liigi all); |
| --- | --- |

—

laenud, mis on muutunud kaubeldavaks reguleeritud turgudel (st kaubeldavad laenud), tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase hindamise kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui nimetatud tingimused ei ole täidetud, liigitatakse laenud instrumendi liigi 3 „Laenud” alla (vt ka „kaubeldavad laenud” sama liigi all);

| — | allutatud laen võlaväärtpaberite kujul (vt ka „allutatud laen laenu kujul” instrumendi liigi 3 „Laenud” all). |
| --- | --- |

—

allutatud laen võlaväärtpaberite kujul (vt ka „allutatud laen laenu kujul” instrumendi liigi 3 „Laenud” all).

Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud väärtpaberid jäävad esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei viida üle ajutise omaniku bilanssi), kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. Kui ajutine omanik müüb saadud väärtpaberid, tuleb see müügitehing kirjendada kui otsene väärtpaberitehing ja kanda ajutise omaniku bilanssi kui negatiivne positsioon väärtpaberiportfellis.

| 3. | Laenud |
| --- | --- |

3.

Laenud

Aruandlusvormi eesmärgil hõlmab see kirje kindlustusseltside poolt laenuvõtjatele laenatavaid vahendeid või kindlustusseltside omandatud laene, mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud.

Siia kuuluvad järgmised kirjed:

| — | mittekaubeldavad väärtpaberid: hallatavad võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul; |
| --- | --- |

—

mittekaubeldavad väärtpaberid: hallatavad võlaväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul;

| — | kaubeldavad laenud: laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse „Laenude” alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Vastasel juhul liigitatakse need võlaväärtpaberite alla (instrumendi liik 2); |
| --- | --- |

—

kaubeldavad laenud: laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse „Laenude” alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Vastasel juhul liigitatakse need võlaväärtpaberite alla (instrumendi liik 2);

| — | allutatud laen laenu kujul: allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud, andes neile „Omandiväärtpaberite” teatud omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude” või „Võlaväärtpaberite” alla. Kui kõiki kindlustusseltside hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Võlaväärtpaberid”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti võlaväärtpaberite, mitte laenude kujul; |
| --- | --- |

—

allutatud laen laenu kujul: allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud, andes neile „Omandiväärtpaberite” teatud omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude” või „Võlaväärtpaberite” alla. Kui kõiki kindlustusseltside hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Võlaväärtpaberid”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti võlaväärtpaberite, mitte laenude kujul;

| — | nõuded pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatise vastu: andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga ostetud (koos kohustusega müüa samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje, või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatise vastu. |
| --- | --- |

—

nõuded pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatise vastu: andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga ostetud (koos kohustusega müüa samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) väärtpaberite eest makstud raha vastaskirje, või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatise vastu.

Siia ei kuulu varad kindlustusseltside hoiuste kujul (need on hõlmatud liigi 1 all).

| 3.1 | Hoiuste tagamine seoses edasikindlustustegevusega |
| --- | --- |

3.1

Hoiuste tagamine seoses edasikindlustustegevusega

Edasikindlustusseltside hoiused, mis on seatud tagatiseks edasikindlustustehingutes edasikindlustusvõtjana tegutsevatele kindlustusseltsidele.

| 4. | Omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

4.

Omandiväärtpaberid

Finantsvara, mis esindab omandiõigust ettevõtjas või kvaasikorporatiivses ettevõtjas. Üldjuhul annab see finantsvara selle omanikule õiguse saada osa ettevõtja või kvaasikorporatiivse ettevõtja kasumist, samuti õiguse osale netovarast likvideerimise korral.

Siia kuuluvad nii börsil noteeritud kui ka börsil noteerimata aktsiad ning muud omandiväärtpaberid.

Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingute alusel müüdud omandiväärtpabereid käsitletakse 2. liigi „Võlaväärtpaberid” nõuete kohaselt.

| 4.1 | Börsil noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

4.1

Börsil noteeritud aktsiad

Börsinimekirja kantud omandiväärtpaberid. Selline börs võib olla tunnustatud väärtpaberibörs või järelturg mingis muus vormis. Börsil noteeritud aktsiaid nimetatakse ka noteeritud hindadega aktsiateks.

| 4.2 | Börsil noteerimata aktsiad |
| --- | --- |

4.2

Börsil noteerimata aktsiad

Börsil noteerimata aktsiad on omandiväärtpaberid, mis ei ole kantud börsinimekirja.

| 4.3 | Muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

4.3

Muud omandiväärtpaberid

Muud omandiväärtpaberid hõlmavad kõiki muid omandiväärtpaberite liike, v.a börsil noteeritud aktsiad ja börsil noteerimata aktsiad.

| 5. | Investeerimisfondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5.

Investeerimisfondide aktsiad/osakud

See liik hõlmab EKP rahaloomeasutuste ja investeerimisfondide statistilisse nimekirja kantud rahaturufondide ja nende investeerimisfondide emiteeritud aktsiaid või osakuid, mis ei ole rahaturufondid.

| 5.1 | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5.1

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artiklis 2 määratletud rahaturufondide emiteeritud aktsiad või osakud.

| 5.2. | Investeerimisfondide, mis ei ole rahaturufondid, aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5.2.

Investeerimisfondide, mis ei ole rahaturufondid, aktsiad/osakud

Määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) artiklis 1 määratletud nende investeerimisfondide emiteeritud aktsiad või osakud, mis ei ole rahaturufondid.

| 6. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

6.

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid on finantsinstrumendid, mis on seotud konkreetse finantsinstrumendi, indikaatori või kaubaga, mille abil saab finantsturgudel konkreetsete finantsriskidega iseseisvalt kaubelda.

Siia kuuluvad:

| — | optsioonid, |
| --- | --- |

—

optsioonid,

| — | aktsiate ostutähed, |
| --- | --- |

—

aktsiate ostutähed,

| — | futuurid, |
| --- | --- |

—

futuurid,

| — | forvardid, |
| --- | --- |

—

forvardid,

| — | vahetuslepingud, |
| --- | --- |

—

vahetuslepingud,

| — | krediidituletisinstrumendid. |
| --- | --- |

—

krediidituletisinstrumendid.

Tuletisinstrumendid kirjendatakse bilansis turuväärtuses, brutosummana. Tuletisinstrumentide lepingud, millel on positiivsed turuväärtused, kirjendatakse bilansi varade poolel ja negatiivse turuväärtusega lepingud kohustuste poolel.

Tuletisinstrumentide lepingutest tulenevaid tulevasi kohustusi bilansis brutosummana ei kirjendata.

Siia ei kuulu tuletisinstrumendid, mida ei kirjendata bilansis vastavalt riigisisestele eeskirjadele.

| 7. | Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised |
| --- | --- |

7.

Kahjukindlustuse kindlustustehnilised eraldised

Elu- ja kahjukindlustuslepingutest tulenevad kindlustusseltside finantsnõuded edasikindlustusseltsidele.

| 8. | Mittefinantsvara |
| --- | --- |

8.

Mittefinantsvara

Materiaalne ja immateriaalne vara, mis ei ole finantsvara.

Siia kuuluvad eluruumid, muud hooned ja rajatised, masinad ja seadmed, väärisesemed ja intellektuaalomandiõigustega seotud tooted, nt arvutitarkvara ja andmebaasid.

| 9. | Muud varad |
| --- | --- |

9.

Muud varad

Bilansi varade poolel ülejäänud kirje, mis on määratletud kui „mujal kajastamata varad”. RKPd võivad nõuda andmete esitamist antud varaliigi konkreetsete alaliikide kohta. Muud varad võivad hõlmata järgmist:

| — | saada olevad dividendid, |
| --- | --- |

—

saada olevad dividendid,

| — | saada olev rent, |
| --- | --- |

—

saada olev rent,

| — | edasikindlustuse nõuded, |
| --- | --- |

—

edasikindlustuse nõuded,

| — | saada olevad summad, mis ei ole seotud kindlustusseltsi põhitegevusega. |
| --- | --- |

—

saada olevad summad, mis ei ole seotud kindlustusseltsi põhitegevusega.

KOHUSTUSED

| Instrumendi liik | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 10. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |

Instrumendi liik

Peamiste omaduste kirjeldus

10.

Emiteeritud võlaväärtpaberid

Kindlustusseltsi emiteeritud väärtpaberid (v.a omandiväärtpaberid), mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida võib turul tasaarvestada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi.

| 11. | Saadud laenud |
| --- | --- |

11.

Saadud laenud

Kindlustusseltside kreeditoridele võlgnetavad summad, välja arvatud kaubeldavate väärtpaberite emissioonist tulenevad summad. Siia kuuluvad:

| — | laenud: kindlustusseltsidele antud laenud, mida tõendavad mittekaubeldavad dokumendid või mida dokumendid ei tõenda; |
| --- | --- |

—

laenud: kindlustusseltsidele antud laenud, mida tõendavad mittekaubeldavad dokumendid või mida dokumendid ei tõenda;

| — | repotehingud ja repo-tüüpi tehingud sularahatagatise vastu: kindlustusseltsi poolt kindlaks määratud hinnaga müüdud (koos kohustusega osta samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) väärtpaberite eest saadud raha vastaskirje. Summad, mida kindlustusselts on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada siia, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. See tähendab, et kindlustusseltsile jäävad tehingu kestel kõik vastavatest väärtpaberitest tulenevad riskid ja hüved; |
| --- | --- |

—

repotehingud ja repo-tüüpi tehingud sularahatagatise vastu: kindlustusseltsi poolt kindlaks määratud hinnaga müüdud (koos kohustusega osta samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) väärtpaberite eest saadud raha vastaskirje. Summad, mida kindlustusselts on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada siia, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte pelgalt võimalus. See tähendab, et kindlustusseltsile jäävad tehingu kestel kõik vastavatest väärtpaberitest tulenevad riskid ja hüved;

| — | väärtpaberilaenu eest saadud sularahatagatis: summad, mis on saadud kolmandale isikutele väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest; |
| --- | --- |

—

väärtpaberilaenu eest saadud sularahatagatis: summad, mis on saadud kolmandale isikutele väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest;

| — | kulla ajutise üleandmise tehingute eest saadud sularahatagatis. |
| --- | --- |

—

kulla ajutise üleandmise tehingute eest saadud sularahatagatis.

| 11.1 | Hoiuste tagamine seoses edasikindlustustegevusega |
| --- | --- |

11.1

Hoiuste tagamine seoses edasikindlustustegevusega

Edasikindlustusvõtjate poolt edasikindlustusseltsidelt tagatiseks saadud hoiused.

| 12. | Omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

12.

Omandiväärtpaberid

Vt 4. liik.

| 12.1 | Börsil noteeritud aktsiad |
| --- | --- |

12.1

Börsil noteeritud aktsiad

Vt liik 4.1.

| 12.2 | Börsil noteerimata aktsiad |
| --- | --- |

12.2

Börsil noteerimata aktsiad

Vt liik 4.2.

| 12.3 | Muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

12.3

Muud omandiväärtpaberid

Vt liik 4.3.

| 13. | Kindlustustehnilised eraldised |
| --- | --- |

13.

Kindlustustehnilised eraldised

Kindlustusseltsi poolt hoitav kapital kindlustuspoliisi omanike tulevaste kindlustusnõuete rahuldamiseks.

| 13.1 | Elukindlustuse tehnilised eraldised |
| --- | --- |

13.1

Elukindlustuse tehnilised eraldised

Kindlustusseltsi poolt hoitav kapital elukindlustuspoliisi omanike tulevaste kindlustusnõuete rahuldamiseks.

| 13.1.1 | sellest: investeerimisriskiga elukindlustuse tehnilised eraldised |
| --- | --- |

13.1.1

sellest: investeerimisriskiga elukindlustuse tehnilised eraldised

Kindlustusseltsi poolt hoitav kapital investeerimisriskiga elukindlustuspoliisi omanike tulevaste kindlustusnõuete rahuldamiseks. Poliisiomanike investeerimisriskiga elukindlustuslepingutest tulenevad kindlustusnõuded sõltuvad selle varade kogumi tootlusest, millesse poliisiomanike rahalised vahendid on investeeritud.

| 13.1.2 | sellest: investeerimisriskita elukindlustuse tehnilised eraldised |
| --- | --- |

13.1.2

sellest: investeerimisriskita elukindlustuse tehnilised eraldised

Kindlustusseltsi poolt hoitav kapital investeerimisriskita elukindlustuspoliisi omanike tulevaste kindlustusnõuete rahuldamiseks. Poliisiomanike investeerimisriskita elukindlustuslepingutest tulenevad kindlustusnõuded ei sõltu mingite konkreetsete varade kogumi tootlusest.

| 13.1.3 | sellest: pensioniõigused |
| --- | --- |

13.1.3

sellest: pensioniõigused

Kindlustusseltsi poolt hoitav kapital pensioniskeemidest tulenevate nõuete rahuldamiseks. Siia kuuluvad ainult kutsealased pensioniskeemid. Siia ei kuulu individuaalsed pensioniplaanid, mis ei ole seotud töösuhtega.

| 13.1.3.1 | Pensioniõigused, sellest: määratud sissemaksega skeemid |
| --- | --- |

13.1.3.1

Pensioniõigused, sellest: määratud sissemaksega skeemid

Kindlustusseltsi poolt hoitav kapital määratud sissemaksega poliisi omanike tulevaste kindlustusnõuete rahuldamiseks.

Määratud sissemaksega skeemi puhul sõltuvad hüvitised pensioniskeemis soetatud varade tootlusest. Määratud sissemaksega pensioniskeemi kohustus on võrdne fondi varade jooksva turuväärtusega.

| 13.1.3.2 | Pensioniõigused, sellest: määratud väljamaksega skeemid |
| --- | --- |

13.1.3.2

Pensioniõigused, sellest: määratud väljamaksega skeemid

Kindlustusseltsi poolt hoitav kapital määratud väljamaksega poliisi omanike tulevaste kindlustusnõuete rahuldamiseks.

Määratud väljamaksega pensioniskeemi puhul määratakse skeemis osalevatele töötajatele lubatud pensionihüvitiste suurus kindlaks eelnevalt kokku lepitud valemi alusel. Määratud väljamaksega pensioniskeemide kohustus on võrdne lubatud hüvitiste nüüdisväärtusega.

| 13.1.3.3 | Pensioniõigused, sellest: kombineeritud skeemid |
| --- | --- |

13.1.3.3

Pensioniõigused, sellest: kombineeritud skeemid

Kindlustusseltsi poolt hoitav kapital määratud sissemaksega ja määratud väljamaksega skeemide elementidest kombineeritud skeemidest tulenevate kindlustusnõuete rahuldamiseks.

| 13.2 | Kahjukindlustuse tehnilised eraldised |
| --- | --- |

13.2

Kahjukindlustuse tehnilised eraldised

Kindlustusseltsi poolt hoitav kapital kahjukindlustuspoliisi omanike tulevaste kindlustusnõuete rahuldamiseks.

| 13.2.1 | Meditsiinikulude kindlustus |
| --- | --- |

13.2.1

Meditsiinikulude kindlustus

Meditsiinikulude kindlustuskohustused, kus kindlustustegevus erineb tehnilises mõttes elukindlustusest, v.a tegevusvaldkonnaga 13.2.3 hõlmatud kohustused.

| 13.2.2 | Sissetulekukaitse kindlustus |
| --- | --- |

13.2.2

Sissetulekukaitse kindlustus

Sissetulekukaitse kindlustuskohustused, kus kindlustustegevus erineb tehnilises mõttes elukindlustusest, v.a tegevusvaldkonnaga 13.2.3 hõlmatud kohustused.

| 13.2.3 | Tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustus |
| --- | --- |

13.2.3

Tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustus

Tervisekindlustuskohustused, mis on seotud tööõnnetustega ja kutsehaigustega ning kus kindlustustegevus erineb tehnilises mõttes elukindlustusest.

| 13.2.4 | Mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustus |
| --- | --- |

13.2.4

Mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustus

Kindlustuskohustused, mis katavad kogu vastutuse, mis tekib maismaamootorsõidukite kasutamisel (sealhulgas vedaja vastutus).

| 13.2.5 | Muu mootorsõiduki kindlustus |
| --- | --- |

13.2.5

Muu mootorsõiduki kindlustus

Kindlustuskohustused, mis katavad maismaamootorsõidukite (sealhulgas raudteeveeremite) kahjustused või kaotuse.

| 13.2.6 | Mere-, lennu- ja transpordikindlustus |
| --- | --- |

13.2.6

Mere-, lennu- ja transpordikindlustus

Kindlustuskohustused, mis katavad mere-, järve-, jõe- ja kanalilaevade, õhusõidukite ning kaupade kahjustused või kaotuse veol või pagasis, sõltumata veoviisist. Kindlustuskohustused, mis katavad vastutuse, mis tekib õhusõidukite, laevade, aluste või paatide kasutamisel merel, järvedel, jõgedel või kanalitel (sealhulgas vedaja vastutus).

| 13.2.7 | Tulekindlustus ja muu varalise kahju kindlustus |
| --- | --- |

13.2.7

Tulekindlustus ja muu varalise kahju kindlustus

Kindlustuskohustused, mis katavad vara kahjustused või kaotuse, v.a ärivaldkonnad 13.2.5 ja 13.2.6, tule, plahvatuse, loodusjõudude (sh torm, rahe või külm), tuumaenergia, pinnase vajumise või muu sündmuse tõttu, nagu vargus.

| 13.2.8 | Üldine vastutuskindlustus |
| --- | --- |

13.2.8

Üldine vastutuskindlustus

Kindlustuskohustused, mis katavad igasugused kohustused, v.a ärivaldkonnad 13.2.4 ja 13.2.6.

| 13.2.9 | Krediidi- ja garantiikindlustus |
| --- | --- |

13.2.9

Krediidi- ja garantiikindlustus

Kindlustuskohustused, mis katavad maksejõetust, ekspordikrediiti, järelmaksukrediiti, hüpoteeki, põllumajanduskrediiti ning otsest ja kaudset garantiid.

| 13.2.10 | Õigusabikulude kindlustus |
| --- | --- |

13.2.10

Õigusabikulude kindlustus

Kindlustuskohustused, mis katavad õigusabikulud ja kohtukulud.

| 13.2.11 | Abistamisteenus |
| --- | --- |

13.2.11

Abistamisteenus

Kindlustuskohustused, mis katavad abi isikutele, kes satuvad raskustesse reisides, oma kodust või alalisest elukohast eemal olles.

| 13.2.12 | Mitmesugused finantskahjukindlustused |
| --- | --- |

13.2.12

Mitmesugused finantskahjukindlustused

Kindlustuskohustused, mis katavad järgmist: tööhõiverisk, sissetuleku ebapiisavus, halvad ilmastikuolud, soodustuste kaotus, jätkuvad üldkulud, ettenägematu kaubanduskahju, turuväärtuse kaotus, renditasu või sissetuleku kaotus, muu kaudne kaubanduskahju, mida pole eespool nimetatud, muu finantskahju (kaubandusväline) ja muud kahjukindlustuse riskid, mida ei kata ärivaldkonnad 13.2.1 kuni 13.2.11.

| 13.2.13 | Edasikindlustus |
| --- | --- |

13.2.13

Edasikindlustus

Edasikindlustuskohustused.

| 14. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

14.

Tuletisinstrumendid

Vt liik 6.

| 15. | Muud kohustused |
| --- | --- |

15.

Muud kohustused

Bilansi kohustuste poolel ülejäänud kirje, mis on määratletud kui „mujal kajastamata kohustused”. RKPd võivad nõuda andmete esitamist antud varaliigi konkreetsete alaliikide kohta. Muud kohustused võivad hõlmata järgmist:

| — | kindlustusseltsi põhitegevusega mitteseotud makstavad summad, s.o summad, mis võlgnetakse tarnijatele, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud jne; |
| --- | --- |

—

kindlustusseltsi põhitegevusega mitteseotud makstavad summad, s.o summad, mis võlgnetakse tarnijatele, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud jne;

| — | eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks, st pensionid, dividendid jne; |
| --- | --- |

—

eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks, st pensionid, dividendid jne;

| — | netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest; |
| --- | --- |

—

netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest;

| — | tulevaste väärtpaberitehingute arveldamisega seoses maksmisele kuuluvad netosummad. |
| --- | --- |

—

tulevaste väärtpaberitehingute arveldamisega seoses maksmisele kuuluvad netosummad.

2. OSA

Väärtpaberite kaupa koostatava statistika omaduste kirjeldus

Tabel B

Väärtpaberite kaupa koostatava statistika omaduste kirjeldus

| Väli | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Väärtpaberi tunnuskood | Väärtpaberi kordumatu tunnuskood vastavalt RKP juhistele (nt RKP identifitseerimisnumber, CUSIP, SEDOL). |
| Kogus või agregeeritud nominaalväärtus | Väärtpaberi osade kogus või agregeeritud nominaalväärtus, kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, v.a kogunenud intress. |
| Hind | Väärtpaberi osade turuhind või agregeeritud nominaalväärtuse protsent, kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, mitte osades. RKPd võivad nõuda ka andmete esitamist kogunenud intressi kohta. |
| Hinna esitamise viis | Näitab, kas väärtpaber on noteeritud protsentides või osades. |
| Kogusumma | Kogusumma väärtpaberi kohta. Juhul kui väärtpaberiga kaubeldakse osades, võrdub kogusumma väärtpaberite arv korrutatud hinnaga osa kohta. Juhul kui väärtpaberitega kaubeldakse summades, mitte osades, võrdub kogusumma agregeeritud nominaalväärtus korrutatud nominaalväärtuse protsendina väljendatud hinnaga.
  RKPd peavad üldreeglina nõudma kogunenud intressi kajastamist selle positsiooni all või eraldi. Samas on RKPdel õigus jätta andmetest kogunenud intress välja. |
| Finantsvood | Tehinguväärtuses eurodes kajastatud väärtpaberite ostud miinus müügid (väärtpaberid varade poolel) või emissioonid miinus lunastamised (väärtpaberid kohustuste poolel). |
| Ostetud väärtpaberid | Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite ostud kokku või emissioonid kokku. |
| Müüdud väärtpaberid | Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite müügid kokku. |
| Väärtpaberi kirjendamise vääring | Väärtpaberi ISO kood või muu samalaadne kood, mida kasutatakse hinna ja/või jäägi väljendamiseks. |
| Muud mahumuutused nominaalväärtuses | Muud mahumuutused väärtpaberiosaluse nominaalväärtuses nominaalvaluutas või eurodes. |
| Muud mahumuutused turuväärtuses | Muud mahumuutused väärtpaberiosaluse turuväärtuses eurodes. |
| Portfelliinvesteering või otseinvesteering | Investeeringu otstarve maksebilansi statistika liigituse põhjal (1). |
| Emitendi riik | Emitendi residentsus. Investeerimisfondide aktsiate/osakute puhul osutab emitendi riik investeerimisfondi residentsusele ja mitte fondijuhi residentsusele. |

Väli

Kirjeldus

Väärtpaberi tunnuskood

Väärtpaberi kordumatu tunnuskood vastavalt RKP juhistele (nt RKP identifitseerimisnumber, CUSIP, SEDOL).

Kogus või agregeeritud nominaalväärtus

Väärtpaberi osade kogus või agregeeritud nominaalväärtus, kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, v.a kogunenud intress.

Hind

Väärtpaberi osade turuhind või agregeeritud nominaalväärtuse protsent, kui väärtpaberiga kaubeldakse summades, mitte osades. RKPd võivad nõuda ka andmete esitamist kogunenud intressi kohta.

Hinna esitamise viis

Näitab, kas väärtpaber on noteeritud protsentides või osades.

Kogusumma

Kogusumma väärtpaberi kohta. Juhul kui väärtpaberiga kaubeldakse osades, võrdub kogusumma väärtpaberite arv korrutatud hinnaga osa kohta. Juhul kui väärtpaberitega kaubeldakse summades, mitte osades, võrdub kogusumma agregeeritud nominaalväärtus korrutatud nominaalväärtuse protsendina väljendatud hinnaga.

RKPd peavad üldreeglina nõudma kogunenud intressi kajastamist selle positsiooni all või eraldi. Samas on RKPdel õigus jätta andmetest kogunenud intress välja.

Finantsvood

Tehinguväärtuses eurodes kajastatud väärtpaberite ostud miinus müügid (väärtpaberid varade poolel) või emissioonid miinus lunastamised (väärtpaberid kohustuste poolel).

Ostetud väärtpaberid

Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite ostud kokku või emissioonid kokku.

Müüdud väärtpaberid

Tehinguväärtuses kajastatud väärtpaberite müügid kokku.

Väärtpaberi kirjendamise vääring

Väärtpaberi ISO kood või muu samalaadne kood, mida kasutatakse hinna ja/või jäägi väljendamiseks.

Muud mahumuutused nominaalväärtuses

Muud mahumuutused väärtpaberiosaluse nominaalväärtuses nominaalvaluutas või eurodes.

Muud mahumuutused turuväärtuses

Muud mahumuutused väärtpaberiosaluse turuväärtuses eurodes.

Portfelliinvesteering või otseinvesteering

Investeeringu otstarve maksebilansi statistika liigituse põhjal (1).

Emitendi riik

Emitendi residentsus. Investeerimisfondide aktsiate/osakute puhul osutab emitendi riik investeerimisfondi residentsusele ja mitte fondijuhi residentsusele.

3. OSA

Tabel C

Kindlustuspreemiate, nõuete ja vahendustasude kirjeldus

| Liik | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Ettenähtud kindlustuspreemiad | Ettenähtud kindlustuspreemiate brutosumma hõlmab kõik summad, mis kuuluvad kindlustuslepingute kohaselt maksmisele aruandeaastal, olenemata asjaolust, et nimetatud summad võivad olla täielikult või osaliselt seotud hilisema aruandeaastaga. |
| Tekkinud nõuded | Aruandeaastal makstud nõuete kogusumma ning aruandeaasta nõuete eraldis, millest on lahutatud eelneva aruandeaasta nõuete eraldis. |
| Vahendustasud | Kindlustusseltside poolt teistele üksustele toodete müümise eest makstud soetuskulud. |

Liik

Kirjeldus

Ettenähtud kindlustuspreemiad

Ettenähtud kindlustuspreemiate brutosumma hõlmab kõik summad, mis kuuluvad kindlustuslepingute kohaselt maksmisele aruandeaastal, olenemata asjaolust, et nimetatud summad võivad olla täielikult või osaliselt seotud hilisema aruandeaastaga.

Tekkinud nõuded

Aruandeaastal makstud nõuete kogusumma ning aruandeaasta nõuete eraldis, millest on lahutatud eelneva aruandeaasta nõuete eraldis.

Vahendustasud

Kindlustusseltside poolt teistele üksustele toodete müümise eest makstud soetuskulud.

4. OSA

Kirjeldus sektorite kaupa

Sektorite liigitus põhineb ESA 2010 standardil. Tabelis D on esitatud üksikasjalik standardne sektorite kirjeldus, mille riikide keskpangad (RKPd) peavad üle võtma riigisiseselt kohaldatavate liikide jaoks käesoleva määruse kohaselt. Eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide territooriumil asuvad tehingupooled tuvastatakse nende sektori järgi kooskõlas Euroopa Keskpanga (EKP) statistiliste nimekirjadega ning lähtudes EKP sektorikäsiraamatus „Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the Statistical Classification of Customers” (2) toodud tehingupoolte liigitamise juhistest.

Tabel D

Kirjeldus sektorite kaupa

| Sektor | Kirjeldused |
| --- | --- |
| 1. | Rahaloomeasutus |

Sektor

Kirjeldused

1.

Rahaloomeasutus

Rahaloomeasutused on määratletud määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artiklis 1. Rahaloomeasutuste sektor hõlmab RKPd, liidu õigusaktidega määratud krediidiasutused, rahaturufondid, muud finantsasutused, mille äritegevus seisneb üksustelt, mis ei ole rahaloomeasutused, hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmises ning vähemalt majanduslikus mõttes oma arvel ja nimel laenuandmises ja/või väärtpaberitesse investeerimises, ning e-raha asutused, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega.

| 2. | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2.

Valitsemissektor

Valitsemissektor (S.13) hõlmab institutsionaalseid üksusi, mis on turuvälised tootjad, kelle toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ja institutsionaalseid üksusi, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 2010, punktid 2.111 kuni 2.113).

| 3. | Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide + investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad |
| --- | --- |

3.

Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide + investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad

Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide (S.125) hõlmavad kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega, võttes institutsionaalsete üksuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused (või nende lähedased asendajad), investeerimisfondide aktsiad/osakud või seoses kindlustus-, pensioni- ja muude standardsete tagatisskeemidega. Allsektor hõlmab finantsvahendajaid määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) määratletud tähenduses (ESA 2010, punktid 2.86 kuni 2.94).

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid, on määratletud määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) artiklis 1.

Finantsvahenduse abiettevõtete allsektor (S.126) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid mis ei ole ise finantsvahendajad. Allsektorisse kuuluvad ka peakontorid, mille kõik tütarettevõtjad või enamik neist on finantsinstitutsioonid (ESA 2010, punktid 2.95 kuni 2.97).

Varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjate allsektor (S.127) hõlmab finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsabiteenuseid ning mille puhul enamiku nende vara või kohustustega ei kaubelda avatud turgudel. Allsektor hõlmab ka valdusettevõtteid, mis hoiavad tütarettevõtete grupi aktsiaid või osakuid kontrollitasemel ning mille peamine tegevus on omada gruppi, pakkumata mis tahes muid teenuseid ettevõtetele, milles vara hoitakse, st nad ei halda ega juhi teisi üksus (ESA 2010, punktid 2.98 ja 2.99).

| 4. | Kindlustusseltsid |
| --- | --- |

4.

Kindlustusseltsid

Kindlustusseltsid on määratletud käesoleva määruse artiklis 1.

| 5. | Pensionifondid |
| --- | --- |

5.

Pensionifondid

Pensionifondide allsektor (S.129) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus). Pensionifondid kui sotsiaalkindlustusskeemid pakuvad sissetulekut pensionile jäämisel ning sageli hüvitisi surma ja puude korral (ESA 2010, punktid 2.105 kuni 2.110). Allsektorisse ei kuulu valitsemissektoriga hõlmatud sotsiaalkindlustusfondid.

| 6. | Mittefinantsettevõtted |
| --- | --- |

6.

Mittefinantsettevõtted

Mittefinantsettevõtete sektor (S.11) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on iseseisvad juriidilised isikud ja turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega. Sektorisse kuuluvad ka kvaasikorporatiivsed mittefinantsettevõtted (ESA 2010, punktid 2.45 kuni 2.50).

| 7. | Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid |
| --- | --- |

7.

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Kodumajapidamiste sektor (S.14) hõlmab üksikisikuid või üksikisikute rühmasid kui tarbijaid ning kui ettevõtjaid, kes toodavad turukaupu ning osutavad mittefinants- ja finantsteenuseid (turutootjad), tingimusel et kaupade tootmise ja teenuste osutamisega ei tegele eraldiseisvad üksused, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikisikud või üksikisikute rühmad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid vaid enda lõpptarbeks. Kodumajapidamiste sektor hõlmab füüsilisest isikust ettevõtjaid ning ühinguid, millel puudub juriidiline staatus (v.a need, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena) ja mis on turutootjad (ESA 2010, punktid 2.118 kuni 2.128).

Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.15) koosneb kasumitaotluseta institutsioonidest, mis on eraldiseisvad juriidilised isikud, kes teenindavad kodumajapidamisi ning on turuvälised eratootjad. Nende peamised ressursid on kodumajapidamiste kui tarbijate vabatahtlikud rahalised või mitterahalised maksed, valitsemissektori poolt tehtavad maksed ja omanditulu (ESA 2010, punktid 2.129 kuni 2.130).

5. OSA

Finantsvoogude ja ümberhindluskorrigeerimiste kirjeldus käesoleva määruse tähenduses

| 1. | Finantsvood saadakse vahena aruandluse perioodi lõpu seisude vahel, millest kõrvaldatakse mõju, mis tuleneb ümberhindluskorrigeerimisega seotud muutustest (mis on tingitud hinna ja valuutakursi muutustest) ning ümberliigitamise ja muu korrigeerimisega. Finantsvoogude koostamiseks vajab EKP statistikat korrigeerimise kohta, mis hõlmaks „Ümberliigitamise ja muu korrigeerimise” ja „Hinna ja valuutakursi ümberhindamise”. |
| --- | --- |

1.

Finantsvood saadakse vahena aruandluse perioodi lõpu seisude vahel, millest kõrvaldatakse mõju, mis tuleneb ümberhindluskorrigeerimisega seotud muutustest (mis on tingitud hinna ja valuutakursi muutustest) ning ümberliigitamise ja muu korrigeerimisega. Finantsvoogude koostamiseks vajab EKP statistikat korrigeerimise kohta, mis hõlmaks „Ümberliigitamise ja muu korrigeerimise” ja „Hinna ja valuutakursi ümberhindamise”.

| 2. | „Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” osutab kõikumistele varade/kohustuste hindamises, mis tuleneb varade/kohustuste hinnamuutustest või valuutakurssidest, mis mõjutavad välisvääringus nomineeritud euros väljendatud varade ja kohustuste väärtust. Ümberhindamine hõlmab muutused perioodi lõpu väärtuspositsioonides seoses muutustega nende kirjendamise kontrollväärtuses, st kasum/kahjum. Muutused euro vahetuskursis, mis toimuvad perioodilõpu aruandekuupäevade vahel, tingivad euros väljendatud välisvääringus varade/kohustuste väärtuse muutuse. Kuna need muutused näitavad kasumit/kahjumit ega tulene finantsvoogudest, tuleb see mõju finantsvoogude teabest kõrvaldada. Põhimõtteliselt peaks ka „Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” hõlmama hindamise muutusi, mis tulenevad varade/kohustuste finantsvoogudest, s.o realiseeritud kasum/kahjum, kuid riikidel on erinevad tavad. |
| --- | --- |

2.

„Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” osutab kõikumistele varade/kohustuste hindamises, mis tuleneb varade/kohustuste hinnamuutustest või valuutakurssidest, mis mõjutavad välisvääringus nomineeritud euros väljendatud varade ja kohustuste väärtust. Ümberhindamine hõlmab muutused perioodi lõpu väärtuspositsioonides seoses muutustega nende kirjendamise kontrollväärtuses, st kasum/kahjum. Muutused euro vahetuskursis, mis toimuvad perioodilõpu aruandekuupäevade vahel, tingivad euros väljendatud välisvääringus varade/kohustuste väärtuse muutuse. Kuna need muutused näitavad kasumit/kahjumit ega tulene finantsvoogudest, tuleb see mõju finantsvoogude teabest kõrvaldada. Põhimõtteliselt peaks ka „Hinna ja valuutakursi ümberhindamine” hõlmama hindamise muutusi, mis tulenevad varade/kohustuste finantsvoogudest, s.o realiseeritud kasum/kahjum, kuid riikidel on erinevad tavad.

---

(1)  9. detsembri 2011. aasta suunis EKP/2011/23 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas (ELT L 65, 3.3.2012, lk 1).

(2)  Märts 2007, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

---

III LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA PEAB TÄITMA TEGELIK ANDMEID ESITAV ÜLDKOGUM

Euroopa Keskpanga (EKP) statistilise aruandluse nõuete järgimiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi miinimumnõudeid.

| 1. | Edastamise miinimumnõuded:






  a) | andmed tuleb edastada õigel ajal ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

1.

Edastamise miinimumnõuded:

a)

andmed tuleb edastada õigel ajal ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul;

| b) | statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomaste RKPde kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomaste RKPde kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele;

| c) | andmeesitajad peavad esitama ühe või mitme kontaktisiku andmed asjaomasele RKP-le; |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad esitama ühe või mitme kontaktisiku andmed asjaomasele RKP-le;

| d) | tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomasele RKP-le; |
| --- | --- |

d)

tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomasele RKP-le;

| e) | väärtpaberite kaupa aruandluse korral peavad andmeesitajad esitama asjaomase RKP taotlusel lisateavet (näiteks emitendi nimi, emissiooni kuupäev), mis on vajalik nende väärtpaberite tuvastamiseks, mille puhul turvakoodid ei ole täpsed või avalikult kättesaadavad. |
| --- | --- |

e)

väärtpaberite kaupa aruandluse korral peavad andmeesitajad esitama asjaomase RKP taotlusel lisateavet (näiteks emitendi nimi, emissiooni kuupäev), mis on vajalik nende väärtpaberite tuvastamiseks, mille puhul turvakoodid ei ole täpsed või avalikult kättesaadavad.

| 2. | Täpsuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele); |
| --- | --- | --- |

2.

Täpsuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele);

| b) | andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on esitatud andmete kohaselt toimunud; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on esitatud andmete kohaselt toimunud;

| c) | statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomaseid RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomaseid RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik;

| d) | andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mille RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks. |
| --- | --- |

d)

andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mille RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks.

| 3. | Mõistete vastavuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sisalduvatele määratlustele ja liigitustele; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sisalduvatele määratlustele ja liigitustele;

| b) | kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad vajaduse korral korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma; |
| --- | --- |

b)

kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad vajaduse korral korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma;

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada lahknevusi, mis ilmnevad esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada lahknevusi, mis ilmnevad esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega.

| 4. | Andmete parandamise miinimumnõuded:
  tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud andmete parandamise põhimõtteid ja korda. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus. |
| --- | --- |

4.

Andmete parandamise miinimumnõuded:

tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud andmete parandamise põhimõtteid ja korda. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/77

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1375/2014,

10. detsember 2014,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33)

(EKP/2014/51)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (2) eelkõige selle artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 19.1 kohaselt võib Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu kehtestada kohustuslike reservide arvutamise ja määramise eeskirjad. Täpsem info kohustuslike reservide kohaldamise kohta on toodud Euroopa Keskpanga määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (3). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 19.1 kohaselt võib Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu kehtestada kohustuslike reservide arvutamise ja määramise eeskirjad. Täpsem info kohustuslike reservide kohaldamise kohta on toodud Euroopa Keskpanga määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (3).

| (2) | 3. juulil 2014 otsustas EKP nõukogu muuta rahapoliitikat käsitlevate koosolekute toimumise ajakava ja korraldada koosolekuid alates 1. jaanuarist 2015 nelja nädala asemel iga kuue nädala tagant, ning pikendada kohustuslike reservide hoidmisperioodi neljalt nädalalt kuue nädalani. |
| --- | --- |

(2)

3. juulil 2014 otsustas EKP nõukogu muuta rahapoliitikat käsitlevate koosolekute toimumise ajakava ja korraldada koosolekuid alates 1. jaanuarist 2015 nelja nädala asemel iga kuue nädala tagant, ning pikendada kohustuslike reservide hoidmisperioodi neljalt nädalalt kuue nädalani.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) kohaselt on hoidmisperiood ajavahemik, mil peetakse arvestust reservinõude täitmise kohta ja mille jooksul peab kohustuslikke reserve reservikontodel hoidma. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) kohaselt on hoidmisperiood ajavahemik, mil peetakse arvestust reservinõude täitmise kohta ja mille jooksul peab kohustuslikke reserve reservikontodel hoidma.

| (4) | Hoidmisperioodi pikendamine ei mõjuta hoidmisperioodi jooksul kohaldatava kohustuslike reservide arvutamist asutustes, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Keskpanga määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (4) sätestatud aruandlusnõudeid tervikuna. Asjaomased asutused arvutavad konkreetse hoidmisperioodiga seonduva reservibaasi endiselt määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt nende andmete alusel, mis on seotud kaks kuud enne hoidmisperioodi algust oleva kuuga. Teisalt mõjutab hoidmisperioodi pikendamine kohustuslike reservide arvutamist asutustes, mille aruandlus toimub kvartaalselt kooskõlas määrusega (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), kuna edaspidi hõlmab kvartal kaht hoidmisperioodi. |
| --- | --- |

(4)

Hoidmisperioodi pikendamine ei mõjuta hoidmisperioodi jooksul kohaldatava kohustuslike reservide arvutamist asutustes, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Keskpanga määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (4) sätestatud aruandlusnõudeid tervikuna. Asjaomased asutused arvutavad konkreetse hoidmisperioodiga seonduva reservibaasi endiselt määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt nende andmete alusel, mis on seotud kaks kuud enne hoidmisperioodi algust oleva kuuga. Teisalt mõjutab hoidmisperioodi pikendamine kohustuslike reservide arvutamist asutustes, mille aruandlus toimub kvartaalselt kooskõlas määrusega (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), kuna edaspidi hõlmab kvartal kaht hoidmisperioodi.

| (5) | Määrust (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muudatus

Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 12 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

„2.   Lihtsustatud aruandlusega väikeste asutuste reservibaasiandmed reservi kahe hoidmisperioodi kohta põhinevad kvartalilõpu andmetel, mida RKPd on kogunud 28 tööpäeva jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida need andmed hõlmavad.”

Artikkel 2

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Frankfurt Maini ääres, 10. detsember 2014

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1.

2

(3)  Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1745/2003, 12. september 2003, kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (ELT L 250, 2.10.2003, lk 10).

3

(4)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).

4

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/79

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1376/2014,

10. detsember 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9)

(EKP/2014/52)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 19.1,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1),

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 19.1 kohaselt võib Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu kehtestada kohustuslike reservide arvutamise ja määramise eeskirjad. Täpsem info kohustuslike reservide kohaldamise kohta on toodud Euroopa Keskpanga määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (3). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 19.1 kohaselt võib Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu kehtestada kohustuslike reservide arvutamise ja määramise eeskirjad. Täpsem info kohustuslike reservide kohaldamise kohta on toodud Euroopa Keskpanga määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (3).

| (2) | 3. juulil 2014 otsustas EKP nõukogu muuta rahapoliitikat käsitlevate koosolekute toimumise ajakava ja korraldada koosolekuid alates 1. jaanuarist 2015 nelja nädala asemel iga kuue nädala tagant ning pikendada kohustuslike reservide hoidmisperioodi neljalt nädalalt kuue nädalani. |
| --- | --- |

(2)

3. juulil 2014 otsustas EKP nõukogu muuta rahapoliitikat käsitlevate koosolekute toimumise ajakava ja korraldada koosolekuid alates 1. jaanuarist 2015 nelja nädala asemel iga kuue nädala tagant ning pikendada kohustuslike reservide hoidmisperioodi neljalt nädalalt kuue nädalani.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) kohaselt on hoidmisperiood ajavahemik, mil peetakse arvestust reservinõude täitmise kohta ja mille jooksul peab kohustuslikke reserve reservikontodel hoidma. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) kohaselt on hoidmisperiood ajavahemik, mil peetakse arvestust reservinõude täitmise kohta ja mille jooksul peab kohustuslikke reserve reservikontodel hoidma.

| (4) | Hoidmisperioodi pikendamine ei mõjuta hoidmisperioodi jooksul kohaldatava kohustuslike reservide arvutamist asutustes, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Keskpanga määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (4) sätestatud aruandlusnõudeid tervikuna. Asjaomased asutused arvutavad konkreetse hoidmisperioodiga seonduva reservibaasi, nagu varemgi, määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt nende andmete alusel, mis on seotud kaks kuud enne hoidmisperioodi algust oleva kuuga. Teisalt mõjutab hoidmisperioodi pikendamine kohustuslike reservide arvutamist asutustes, mille aruandlus toimub kvartaalselt kooskõlas määrusega (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), kuna edaspidi hõlmab kvartal kaht hoidmisperioodi. |
| --- | --- |

(4)

Hoidmisperioodi pikendamine ei mõjuta hoidmisperioodi jooksul kohaldatava kohustuslike reservide arvutamist asutustes, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Keskpanga määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (4) sätestatud aruandlusnõudeid tervikuna. Asjaomased asutused arvutavad konkreetse hoidmisperioodiga seonduva reservibaasi, nagu varemgi, määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt nende andmete alusel, mis on seotud kaks kuud enne hoidmisperioodi algust oleva kuuga. Teisalt mõjutab hoidmisperioodi pikendamine kohustuslike reservide arvutamist asutustes, mille aruandlus toimub kvartaalselt kooskõlas määrusega (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), kuna edaspidi hõlmab kvartal kaht hoidmisperioodi.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muudatus

Määrust (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Asutuste puhul, mille suhtes on tehtud Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33 (5) artikli 9 lõikes 1 sätestatud erand („lihtsustatud aruandlusega asutused”), arvutatakse reservibaas kaheks järgnevaks hoidmisperioodiks, millest esimene hoidmisperiood algab kolmanda kuu jooksul pärast kvartali lõppu, määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) III lisa 1. osa punkti 4 kohaselt esitatud kvartalilõpu andmete alusel. Need asutused peavad teatama oma kohustuslikest reservidest kooskõlas artikliga 5. |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Asutuste puhul, mille suhtes on tehtud Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33 (5) artikli 9 lõikes 1 sätestatud erand („lihtsustatud aruandlusega asutused”), arvutatakse reservibaas kaheks järgnevaks hoidmisperioodiks, millest esimene hoidmisperiood algab kolmanda kuu jooksul pärast kvartali lõppu, määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) III lisa 1. osa punkti 4 kohaselt esitatud kvartalilõpu andmete alusel. Need asutused peavad teatama oma kohustuslikest reservidest kooskõlas artikliga 5.

| 2. | Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Hoidmisperiood algab päeval, mil arveldatakse EKP nõukogu rahapoliitilisi seisukohti kavandavale koosolekule järgnev põhiline refinantseerimistoiming, juhul kui nõukogu ei otsusta ajakava muuta vastavalt lõikele 2. EKP juhatus avaldab hoidmisperioodide ajakava vähemalt kolm kuud enne iga kalendriaasta algust. See ajakava avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning EKP ja osaleva RKP veebilehel.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Hoidmisperiood algab päeval, mil arveldatakse EKP nõukogu rahapoliitilisi seisukohti kavandavale koosolekule järgnev põhiline refinantseerimistoiming, juhul kui nõukogu ei otsusta ajakava muuta vastavalt lõikele 2. EKP juhatus avaldab hoidmisperioodide ajakava vähemalt kolm kuud enne iga kalendriaasta algust. See ajakava avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning EKP ja osaleva RKP veebilehel.”

| 3. | Artikli 3 lõigetes 1 ja 3, artikli 4 lõikes 1, artikli 5 lõikes 5, artikli 10 lõikes 6, artiklis 11 ja artikli 13a lõike 1 punktis b asendatakse viited määrusele (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) viidetega määrusele (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33). |
| --- | --- |

3.

Artikli 3 lõigetes 1 ja 3, artikli 4 lõikes 1, artikli 5 lõikes 5, artikli 10 lõikes 6, artiklis 11 ja artikli 13a lõike 1 punktis b asendatakse viited määrusele (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) viidetega määrusele (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33).

| 4. | Artikli 5 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 4 asendatakse viited määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) artiklile 5 viidetega määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artiklile 6. |
| --- | --- |

4.

Artikli 5 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 4 asendatakse viited määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) artiklile 5 viidetega määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artiklile 6.

| 5. | Artikli 13 lõikes 2 asendatakse viide määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) II lisale viitega määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) III lisale. |
| --- | --- |

5.

Artikli 13 lõikes 2 asendatakse viide määruse (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) II lisale viitega määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) III lisale.

Artikkel 2

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Frankfurt Maini ääres, 10. detsember 2014

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1.

1

(2)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4.

2

(3)  Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1745/2003, 12. september 2003, kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (ELT L 250, 2.10.2003, lk 10).

3

(4)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).”

5

---

DIREKTIIVID

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/81

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2014/110/EL,

17. detsember 2014,

millega muudetakse direktiivi 2004/33/EÜ seoses allogeensete vereannetuste doonorite puhul kehtivate ajutise loovutuskeelu määramise kriteeriumitega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, (1) eriti selle artikli 29 teise lõigu punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiivi 2004/33/EÜ (2) III lisa punktis 2.2 on kehtestatud ajutise loovutuskeelu määramise kriteeriumid nakkushaigust põdenud või nakkushaiguse levialalt lahkunud doonoritele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiivi 2004/33/EÜ (2) III lisa punktis 2.2 on kehtestatud ajutise loovutuskeelu määramise kriteeriumid nakkushaigust põdenud või nakkushaiguse levialalt lahkunud doonoritele.

| (2) | Direktiivi 2004/33/EÜ III lisa punktis 2.2.1 on võimalikele doonoritele kehtestatud loovutuskeeld, mis kehtib 28 päeva pärast lahkumist piirkonnast, kus inimesed jätkuvalt nakatuvad Lääne-Niiluse viirusega. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2004/33/EÜ III lisa punktis 2.2.1 on võimalikele doonoritele kehtestatud loovutuskeeld, mis kehtib 28 päeva pärast lahkumist piirkonnast, kus inimesed jätkuvalt nakatuvad Lääne-Niiluse viirusega.

| (3) | Hiljutised teaduslikud tõendid näitavad, et sellistele võimalikele doonoritele ei ole vaja kehtestada ajutist loovutuskeeldu, kui nukleiinhappepõhine test on andnud negatiivse tulemuse. |
| --- | --- |

(3)

Hiljutised teaduslikud tõendid näitavad, et sellistele võimalikele doonoritele ei ole vaja kehtestada ajutist loovutuskeeldu, kui nukleiinhappepõhine test on andnud negatiivse tulemuse.

| (4) | Seepärast tuleks liikmesriikidele anda kõnealuse testi tegemise võimalus, kui nad soovivad ajutise loovutuskeelu määramise kriteeriume asendada. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks liikmesriikidele anda kõnealuse testi tegemise võimalus, kui nad soovivad ajutise loovutuskeelu määramise kriteeriume asendada.

| (5) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiiviga 2002/98/EÜ loodud komisjoni arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiiviga 2002/98/EÜ loodud komisjoni arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2004/33/EÜ III lisa punkti 2.2.1 tabeli teise veeru viimases reas Lääne-Niiluse viiruse puhul kehtestatud loovutuskeelu määramise kriteerium asendatakse järgmisega:

„28 päeva jooksul pärast lahkumist Lääne-Niiluse viirusega nakatumise riskipiirkonnast, välja arvatud juhul, kui nukleiinhappepõhisele testile on saadud negatiivne tulemus.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2015. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 33, 8.2.2003, lk 30.

1

(2)  Komisjoni direktiiv 2004/33/EÜ, 22. märts 2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/98/EÜ seoses teatavate tehniliste nõuetega vere ja verekomponentide osas (ELT L 91, 30.3.2004, lk 25).

2

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/83

---

KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2014/111/EL,

17. detsember 2014,

millega muudetakse direktiivi 2009/15/EÜ seoses Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) teatavate koodeksite vastuvõtmisega ning teatavatesse konventsioonidesse ja protokollidesse sellega seotud muudatuste tegemisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/15/EÜ laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta, (1) eelkõige selle artikli 7 lõike 2 teist lauset,

toimides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), (2) artiklis 5 sätestatud vastavuskontrollimenetlusele,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et vajaduse korral kindlaks määrata ühine seisukoht või lähenemisviis rahvusvahelistel foorumitel vähendamaks vastuolude tekkimise ohtu liidu meretranspordialaste õigusaktide ja rahvusvahelise õiguse aktide vahel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et vajaduse korral kindlaks määrata ühine seisukoht või lähenemisviis rahvusvahelistel foorumitel vähendamaks vastuolude tekkimise ohtu liidu meretranspordialaste õigusaktide ja rahvusvahelise õiguse aktide vahel.

| (2) | Direktiiv 2009/15/EÜ moodustab koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 391/2009 (3) ühe sidusa õigusakti, millega tunnustatud organisatsioonide tegevust reguleeritakse ühtselt samade põhimõtete ja mõistete alusel. Direktiivi 2009/15/EÜ artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et kui liikmesriik otsustab oma lipu all sõitvate laevade puhul volitada organisatsioone tegema riiklike tunnistustega seotud kontrollimisi ja ülevaatusi, annab ta need ülesanded üksnes tunnustatud organisatsioonile, mis vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 2 punktile g on määruse (EÜ) nr 391/2009 kohaselt tunnustatud organisatsioon. Seepärast mõjutab eeskirjade kogum, mille alusel asjaomaseid organisatsioone tunnustatakse, mõlemat õigusakti. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 2009/15/EÜ moodustab koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 391/2009 (3) ühe sidusa õigusakti, millega tunnustatud organisatsioonide tegevust reguleeritakse ühtselt samade põhimõtete ja mõistete alusel. Direktiivi 2009/15/EÜ artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et kui liikmesriik otsustab oma lipu all sõitvate laevade puhul volitada organisatsioone tegema riiklike tunnistustega seotud kontrollimisi ja ülevaatusi, annab ta need ülesanded üksnes tunnustatud organisatsioonile, mis vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 2 punktile g on määruse (EÜ) nr 391/2009 kohaselt tunnustatud organisatsioon. Seepärast mõjutab eeskirjade kogum, mille alusel asjaomaseid organisatsioone tunnustatakse, mõlemat õigusakti.

| (3) | Direktiivi 2009/15/EÜ artikli 2 punkti d määratluse kohaselt on „rahvusvahelised konventsioonid”1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), v.a selle lisa XI-2 peatükk, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta (MARPOL) ning nende ajakohastatud protokollid ja muudatused ning asjakohased, kõikides liikmesriikides kohustuslikud ajakohastatud eeskirjad. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2009/15/EÜ artikli 2 punkti d määratluse kohaselt on „rahvusvahelised konventsioonid”1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), v.a selle lisa XI-2 peatükk, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta (MARPOL) ning nende ajakohastatud protokollid ja muudatused ning asjakohased, kõikides liikmesriikides kohustuslikud ajakohastatud eeskirjad.

| (4) | IMO assamblee võttis oma 28. istungjärgul 4. detsembri 2013. aasta resolutsiooniga A.1070(28) vastu IMO õigusaktide rakendamise koodeksi (III koodeks) ning 4. detsembri 2013. aasta resolutsiooniga A.1083(28) laadungimärgi konventsiooni muudatused, et muuta III koodeks koos lipuriikide auditeerimissüsteemiga kohustuslikuks. |
| --- | --- |

(4)

IMO assamblee võttis oma 28. istungjärgul 4. detsembri 2013. aasta resolutsiooniga A.1070(28) vastu IMO õigusaktide rakendamise koodeksi (III koodeks) ning 4. detsembri 2013. aasta resolutsiooniga A.1083(28) laadungimärgi konventsiooni muudatused, et muuta III koodeks koos lipuriikide auditeerimissüsteemiga kohustuslikuks.

| (5) | IMO merekeskkonna kaitse komitee (MEPC) võttis oma 66. istungjärgul 4. aprilli 2014. aasta resolutsiooniga MEPC.246(66) vastu MARPOLi konventsiooni 1978. aasta protokolli muudatused ja 4. aprilli 2014. aasta resolutsiooniga MEPC.247(66) MARPOLI konventsiooni (muudetud 1978. aasta protokolliga) 1997. aasta protokolli muudatused, et muuta III koodeks koos lipuriigi auditeerimissüsteemiga kohustuslikuks. |
| --- | --- |

(5)

IMO merekeskkonna kaitse komitee (MEPC) võttis oma 66. istungjärgul 4. aprilli 2014. aasta resolutsiooniga MEPC.246(66) vastu MARPOLi konventsiooni 1978. aasta protokolli muudatused ja 4. aprilli 2014. aasta resolutsiooniga MEPC.247(66) MARPOLI konventsiooni (muudetud 1978. aasta protokolliga) 1997. aasta protokolli muudatused, et muuta III koodeks koos lipuriigi auditeerimissüsteemiga kohustuslikuks.

| (6) | IMO meresõiduohutuse komitee (MSC) võttis oma 93. istungjärgul 22. mai 2014. aasta resolutsiooniga MSC.366(93) vastu SOLASi konventsiooni muudatused ja 22. mai 2014. aasta resolutsiooniga MSC.375(93) laadungimärgi konventsiooni 1988. aasta protokolli muudatused, et muuta III koodeks koos lipuriigi auditeerimissüsteemiga kohustuslikuks. |
| --- | --- |

(6)

IMO meresõiduohutuse komitee (MSC) võttis oma 93. istungjärgul 22. mai 2014. aasta resolutsiooniga MSC.366(93) vastu SOLASi konventsiooni muudatused ja 22. mai 2014. aasta resolutsiooniga MSC.375(93) laadungimärgi konventsiooni 1988. aasta protokolli muudatused, et muuta III koodeks koos lipuriigi auditeerimissüsteemiga kohustuslikuks.

| (7) | MEPC ja MSC võtsid vastavalt oma 65. ja 92. istungjärgul vastu IMO tunnustatud organisatsioonide koodeksi, mis on sätestatud 21. juuni 2013. aasta resolutsioonis MSC.349(92). |
| --- | --- |

(7)

MEPC ja MSC võtsid vastavalt oma 65. ja 92. istungjärgul vastu IMO tunnustatud organisatsioonide koodeksi, mis on sätestatud 21. juuni 2013. aasta resolutsioonis MSC.349(92).

| (8) | MEPC võttis oma 65. istungjärgul 17. mai 2013. aasta resolutsiooniga MEPC.238(65) vastu MARPOLi konventsiooni 1978. aasta protokolli muudatused, et muuta tunnustatud organisatsioonide koodeks kohustuslikuks. |
| --- | --- |

(8)

MEPC võttis oma 65. istungjärgul 17. mai 2013. aasta resolutsiooniga MEPC.238(65) vastu MARPOLi konventsiooni 1978. aasta protokolli muudatused, et muuta tunnustatud organisatsioonide koodeks kohustuslikuks.

| (9) | MSC võttis oma 92. istungjärgul 21. juuni 2013. aasta resolutsioonidega MSC.350(92) ja MSC.356(92) vastu SOLASi konventsiooni ja laadungimärgi konventsiooni 1988. aasta protokolli muudatused, et muuta tunnustatud organisatsioonide koodeks kohustuslikuks. |
| --- | --- |

(9)

MSC võttis oma 92. istungjärgul 21. juuni 2013. aasta resolutsioonidega MSC.350(92) ja MSC.356(92) vastu SOLASi konventsiooni ja laadungimärgi konventsiooni 1988. aasta protokolli muudatused, et muuta tunnustatud organisatsioonide koodeks kohustuslikuks.

| (10) | Seepärast peaksid III koodeks ja tunnustatud organisatsioonide koodeks jõustuma ajavahemikus 1. jaanuar 2015 kuni 1. jaanuar 2018 kooskõlas iga asjaomase IMO konventsiooni suhtes kohaldatavate vastuvõtmise, ratifitseerimise ja jõustamise eeskirjadega. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast peaksid III koodeks ja tunnustatud organisatsioonide koodeks jõustuma ajavahemikus 1. jaanuar 2015 kuni 1. jaanuar 2018 kooskõlas iga asjaomase IMO konventsiooni suhtes kohaldatavate vastuvõtmise, ratifitseerimise ja jõustamise eeskirjadega.

| (11) | 13. mail 2013 võttis nõukogu vastu otsuse 2013/268/EL Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) võetava seisukoha kohta seoses teatavate koodeksite vastuvõtmisega ning teatavatesse konventsioonidesse ja protokollidesse sellega seotud muudatuste tegemisega (4). Kõnealuse otsuse artikli 5 kohaselt volitas nõukogu liikmesriike andma oma nõusoleku olla seotud liidu huvides ning tingimusel, et esitatakse kõnealuse otsuse lisas esitatud avaldus, käesoleva direktiivi põhjendustes 4–9 osutatud muudatustega. |
| --- | --- |

(11)

13. mail 2013 võttis nõukogu vastu otsuse 2013/268/EL Euroopa Liidu nimel Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) võetava seisukoha kohta seoses teatavate koodeksite vastuvõtmisega ning teatavatesse konventsioonidesse ja protokollidesse sellega seotud muudatuste tegemisega (4). Kõnealuse otsuse artikli 5 kohaselt volitas nõukogu liikmesriike andma oma nõusoleku olla seotud liidu huvides ning tingimusel, et esitatakse kõnealuse otsuse lisas esitatud avaldus, käesoleva direktiivi põhjendustes 4–9 osutatud muudatustega.

| (12) | Nõukogu otsusele 2013/268/EL lisatud avalduses märgitakse, et liikmesriik leiab, et III koodeks ja tunnustatud organisatsioonide koodeks sisaldab miinimumnõudeid, mida riik võib täiendada ja parandada, nagu on asjakohane meresõiduohutuse suurendamiseks ja keskkonna kaitseks. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu otsusele 2013/268/EL lisatud avalduses märgitakse, et liikmesriik leiab, et III koodeks ja tunnustatud organisatsioonide koodeks sisaldab miinimumnõudeid, mida riik võib täiendada ja parandada, nagu on asjakohane meresõiduohutuse suurendamiseks ja keskkonna kaitseks.

| (13) | Samuti märgitakse avalduses, et mitte midagi III koodeksis ega tunnustatud organisatsioonide koodeksis ei tohi tõlgendada nii, et see piiraks või takistaks liikmesriiki täitmast Euroopa Liidu õigusest tulenevaid kohustusi seoses „riikliku tunnistuse” ja „klassiühingu tunnistuse” määratlusega, tunnustatud organisatsioonide suhtes kehtestatud kohustuste ja nõuete ulatusega ning Euroopa Komisjoni ülesannetega seoses tunnustamise, hindamise ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmisega või sanktsioonidega tunnustatud organisatsioonide suhtes. Samas avalduses on märgitud, et IMO auditi korral märgib liikmesriik, et kontrollitakse üksnes nende asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide sätete järgimist, millega liikmesriik on nõustunud, sealhulgas kõnealuse avaldusega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

(13)

Samuti märgitakse avalduses, et mitte midagi III koodeksis ega tunnustatud organisatsioonide koodeksis ei tohi tõlgendada nii, et see piiraks või takistaks liikmesriiki täitmast Euroopa Liidu õigusest tulenevaid kohustusi seoses „riikliku tunnistuse” ja „klassiühingu tunnistuse” määratlusega, tunnustatud organisatsioonide suhtes kehtestatud kohustuste ja nõuete ulatusega ning Euroopa Komisjoni ülesannetega seoses tunnustamise, hindamise ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmisega või sanktsioonidega tunnustatud organisatsioonide suhtes. Samas avalduses on märgitud, et IMO auditi korral märgib liikmesriik, et kontrollitakse üksnes nende asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide sätete järgimist, millega liikmesriik on nõustunud, sealhulgas kõnealuse avaldusega seotud küsimustes.

| (14) | Liidu õiguskord, direktiiv 2009/15/EÜ ja määrus (EÜ) nr 391/2009 sisaldavad viiteid põhjenduses 3 kirjeldatud „rahvusvahelistele konventsioonidele”. Sellega seoses võetakse IMO konventsioonide muudatused automaatselt üle liidu õigusesse samal ajal, kui need jõustuvad rahvusvahelisel tasandil. Samuti võetakse üle selliste muudatustega seotud kohustuslikud koodeksid, nagu III koodeks ja tunnustatud organisatsioonide koodeks, mis on osa direktiivi 2009/15/EÜ kohaldamiseks vajalikest IMO vahenditest. |
| --- | --- |

(14)

Liidu õiguskord, direktiiv 2009/15/EÜ ja määrus (EÜ) nr 391/2009 sisaldavad viiteid põhjenduses 3 kirjeldatud „rahvusvahelistele konventsioonidele”. Sellega seoses võetakse IMO konventsioonide muudatused automaatselt üle liidu õigusesse samal ajal, kui need jõustuvad rahvusvahelisel tasandil. Samuti võetakse üle selliste muudatustega seotud kohustuslikud koodeksid, nagu III koodeks ja tunnustatud organisatsioonide koodeks, mis on osa direktiivi 2009/15/EÜ kohaldamiseks vajalikest IMO vahenditest.

| (15) | Rahvusvaheliste konventsioonide muudatused võib liidu merendusalaste õigusaktide reguleerimisalast välja jätta kooskõlas vastavuskontrollimenetlusega, kui need vastavad vähemalt ühele kahest määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

(15)

Rahvusvaheliste konventsioonide muudatused võib liidu merendusalaste õigusaktide reguleerimisalast välja jätta kooskõlas vastavuskontrollimenetlusega, kui need vastavad vähemalt ühele kahest määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimusele.

| (16) | Komisjon hindas IMO konventsioonide muudatusi kooskõlas määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikliga 5 ja tegi kindlaks, et esineb mitu lahknevust ühelt poolt III koodeksi ja tunnustatud organisatsioonide koodeksi ning teiselt poolt direktiivi 2009/15/EÜ ja määruse (EÜ) nr 391/2009 vahel. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon hindas IMO konventsioonide muudatusi kooskõlas määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikliga 5 ja tegi kindlaks, et esineb mitu lahknevust ühelt poolt III koodeksi ja tunnustatud organisatsioonide koodeksi ning teiselt poolt direktiivi 2009/15/EÜ ja määruse (EÜ) nr 391/2009 vahel.

| (17) | Esiteks, III koodeksi 2. osa punktis 16.1 on sätestatud loetelu minimaalsetest vahenditest ja menetlustest, mille lipuriigid peavad kehtestama, sealhulgas haldusjuhendid, milles muu hulgas käsitletakse laeva klassiühingu tunnistusi, mida lipuriik nõuab, et tõendada vastavust sellise rahvusvahelise konventsiooni ehitus-, mehaanika-, elektri- ja/või muudele nõuetele, mille osaline lipuriik on, või vastavust lipuriigi siseriiklikele sätetele. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 21, tehakse liidu õiguses siiski vahet riiklikul tunnistusel ja klassiühingu tunnistusel. Viimased on eraõiguslikku laadi dokumendid ning need ei ole ei lipuriigi õigusaktid ega välja antud ühegi lipuriigi nimel. Kõnealune III koodeksi säte osutab tegelikult SOLASi konventsiooni II-1 peatüki A-1 osa eeskirjale 3-1, millega nähakse ette, et laevad projekteeritakse, ehitatakse ja neid hooldatakse kooskõlas ametiasutuse poolt eeskirja XI-1/1 kohaselt tunnustatud klassiühingu struktuuri-, mehhaanika- ja elektrialaste nõuetega. 1. SOLASi konventsioonis on selgelt määratletud laev või selle õiguslik esindamine laeva lipuriigi kui kõnealuse nõude objekti suhtes. Lisaks sellele väljastab klassiühingu ülesannetes tegutsev tunnustatud organisatsioon laevale klassiühingu tunnistuse vastavalt oma eeskirjadele, korrale, tingimustele ja lepingulistele erakokkulepetele, milles lipuriik ei ole osaline. Seetõttu on kõnealune III koodeksi säte vastuolus klassiühinguid ja riiklikke tunnistusi käsitlevate ELi kehtivate õigusaktide sätetega. |
| --- | --- |

(17)

Esiteks, III koodeksi 2. osa punktis 16.1 on sätestatud loetelu minimaalsetest vahenditest ja menetlustest, mille lipuriigid peavad kehtestama, sealhulgas haldusjuhendid, milles muu hulgas käsitletakse laeva klassiühingu tunnistusi, mida lipuriik nõuab, et tõendada vastavust sellise rahvusvahelise konventsiooni ehitus-, mehaanika-, elektri- ja/või muudele nõuetele, mille osaline lipuriik on, või vastavust lipuriigi siseriiklikele sätetele. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 21, tehakse liidu õiguses siiski vahet riiklikul tunnistusel ja klassiühingu tunnistusel. Viimased on eraõiguslikku laadi dokumendid ning need ei ole ei lipuriigi õigusaktid ega välja antud ühegi lipuriigi nimel. Kõnealune III koodeksi säte osutab tegelikult SOLASi konventsiooni II-1 peatüki A-1 osa eeskirjale 3-1, millega nähakse ette, et laevad projekteeritakse, ehitatakse ja neid hooldatakse kooskõlas ametiasutuse poolt eeskirja XI-1/1 kohaselt tunnustatud klassiühingu struktuuri-, mehhaanika- ja elektrialaste nõuetega. 1. SOLASi konventsioonis on selgelt määratletud laev või selle õiguslik esindamine laeva lipuriigi kui kõnealuse nõude objekti suhtes. Lisaks sellele väljastab klassiühingu ülesannetes tegutsev tunnustatud organisatsioon laevale klassiühingu tunnistuse vastavalt oma eeskirjadele, korrale, tingimustele ja lepingulistele erakokkulepetele, milles lipuriik ei ole osaline. Seetõttu on kõnealune III koodeksi säte vastuolus klassiühinguid ja riiklikke tunnistusi käsitlevate ELi kehtivate õigusaktide sätetega.

| (18) | Teiseks, III koodeksi 2. osa punkti 18.1 kohaselt peab lipuriik tegema kindlaks, kas tunnustatud organisatsioonil on talle usaldatud ülesannete täitmiseks piisav tehniline, juhtimisalane ja teadussuutlikkus „üksnes selliste laevade puhul, millel on õigus sõita tema lipu all”. Seevastu liidu õiguses käsitletakse seda aspekti kui tunnustuse saamise tingimust, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 391/2009 I lisa punkti A alapunktis 3, võttes arvesse kogu asjaomase organisatsiooni klassi kuuluvat laevastikku ja tegemata vahet lipuriigi põhjal. Kui eespool nimetatud III koodeksi sätted võetaks üle liidu õigusesse, saaks määruse (EÜ) nr 391/2009 I lisa punkti A alapunkti 3 kohaldada tunnustatud organisatsiooni tegevuse suhtes üksnes liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega seoses, mis on vastuolus kehtivate nõuetega. |
| --- | --- |

(18)

Teiseks, III koodeksi 2. osa punkti 18.1 kohaselt peab lipuriik tegema kindlaks, kas tunnustatud organisatsioonil on talle usaldatud ülesannete täitmiseks piisav tehniline, juhtimisalane ja teadussuutlikkus „üksnes selliste laevade puhul, millel on õigus sõita tema lipu all”. Seevastu liidu õiguses käsitletakse seda aspekti kui tunnustuse saamise tingimust, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 391/2009 I lisa punkti A alapunktis 3, võttes arvesse kogu asjaomase organisatsiooni klassi kuuluvat laevastikku ja tegemata vahet lipuriigi põhjal. Kui eespool nimetatud III koodeksi sätted võetaks üle liidu õigusesse, saaks määruse (EÜ) nr 391/2009 I lisa punkti A alapunkti 3 kohaldada tunnustatud organisatsiooni tegevuse suhtes üksnes liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega seoses, mis on vastuolus kehtivate nõuetega.

| (19) | Kolmandaks, III koodeksi 2. osa punkti 19 kohaselt ei või lipuriik volitada oma tunnustatud organisatsioone kohaldama muudele kui kõnealuse liikmesriigi lipu all sõita võivatele laevadele nõudeid, mis on muu hulgas seotud laevade klassifitseerimise eeskirjade, nõuete või korraga. Direktiivi 2009/15/EÜ kohaselt võivad liikmesriigid volitada organisatsiooni andma enda nimel vastavale laevastikule riiklikke tunnistusi üksnes juhul, kui kõnealune organisatsioon on tunnustatud ja seda kontrollitakse sel eesmärgil kooskõlas määrusega (EÜ) nr 391/2009. Selles raamistikus peab seega tunnustatud organisatsioonide tegevus vastama teatavatele nõuetele kõigi nende poolt klassifitseeritud laevade puhul, sõltumata lipuriigist. See on seotud enamike määruse (EÜ) nr 391/2009 I lisa kriteeriumidega, samuti muude kohustustega, eelkõige kõnealuse määruse artikli 10 lõikega 4. Kui eespool nimetatud III koodeksi sätted võetaks üle liidu õigusesse, piiraks see määruses (EÜ) nr 391/2009 sätestatud tunnustamisnõuete kohaldamist tunnustatud organisatsiooni tegevuse suhtes üksnes liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega, ka juhul, kui need kehtiksid eeskirjade, nõuete ja menetlustena. |
| --- | --- |

(19)

Kolmandaks, III koodeksi 2. osa punkti 19 kohaselt ei või lipuriik volitada oma tunnustatud organisatsioone kohaldama muudele kui kõnealuse liikmesriigi lipu all sõita võivatele laevadele nõudeid, mis on muu hulgas seotud laevade klassifitseerimise eeskirjade, nõuete või korraga. Direktiivi 2009/15/EÜ kohaselt võivad liikmesriigid volitada organisatsiooni andma enda nimel vastavale laevastikule riiklikke tunnistusi üksnes juhul, kui kõnealune organisatsioon on tunnustatud ja seda kontrollitakse sel eesmärgil kooskõlas määrusega (EÜ) nr 391/2009. Selles raamistikus peab seega tunnustatud organisatsioonide tegevus vastama teatavatele nõuetele kõigi nende poolt klassifitseeritud laevade puhul, sõltumata lipuriigist. See on seotud enamike määruse (EÜ) nr 391/2009 I lisa kriteeriumidega, samuti muude kohustustega, eelkõige kõnealuse määruse artikli 10 lõikega 4. Kui eespool nimetatud III koodeksi sätted võetaks üle liidu õigusesse, piiraks see määruses (EÜ) nr 391/2009 sätestatud tunnustamisnõuete kohaldamist tunnustatud organisatsiooni tegevuse suhtes üksnes liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega, ka juhul, kui need kehtiksid eeskirjade, nõuete ja menetlustena.

| (20) | Neljandaks, tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punkti 1.1 kohaselt on „tunnustatud organisatsioon” lipuriigi poolt hinnatud organisatsioon, mille puhul on leitud, et see on kooskõlas tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osaga. Seevastu direktiivi 2009/15/EÜ artikli 2 punktis g on sätestatud, et tunnustatud organisatsioon on „määruse (EÜ) nr 391/2009 kohaselt tunnustatud organisatsioon”. Komisjoni hindamise põhjal, millele on osutatud põhjendustes 21–23, selgub, et mitmed tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa sätted ei ole kooskõlas määrusega (EÜ) nr 391/2009. Seetõttu ei täidaks tunnustatud organisatsioonide koodeksis määratletud tunnustatud organisatsioon kõiki määruse (EÜ) nr 391/2009 nõudeid ning ei vastaks seega tunnustatud organisatsiooni mõiste määratlusele liidu õiguses. |
| --- | --- |

(20)

Neljandaks, tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punkti 1.1 kohaselt on „tunnustatud organisatsioon” lipuriigi poolt hinnatud organisatsioon, mille puhul on leitud, et see on kooskõlas tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osaga. Seevastu direktiivi 2009/15/EÜ artikli 2 punktis g on sätestatud, et tunnustatud organisatsioon on „määruse (EÜ) nr 391/2009 kohaselt tunnustatud organisatsioon”. Komisjoni hindamise põhjal, millele on osutatud põhjendustes 21–23, selgub, et mitmed tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa sätted ei ole kooskõlas määrusega (EÜ) nr 391/2009. Seetõttu ei täidaks tunnustatud organisatsioonide koodeksis määratletud tunnustatud organisatsioon kõiki määruse (EÜ) nr 391/2009 nõudeid ning ei vastaks seega tunnustatud organisatsiooni mõiste määratlusele liidu õiguses.

| (21) | Viiendaks, tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punktis 1.3 on „riiklik sertifitseerimine ja riiklikud teenused” määratletud ühtse kategooriana toimingutest, mida tunnustatud organisatsioonil on õigus teostada lipuriigi nimel, kaasa arvatud riiklike ja klassifitseerimisnõudeid puudutavate tunnistuste väljastamine. Seevastu direktiivi 2009/15/EÜ artikli 2 punktis i ja k sätestatud määratlustes tehakse kindlalt vahet „seadusjärgsel tunnistusel” [Termin on muutunud. Uus termin „riiklik tunnistus”], mis antakse välja lipuriigi poolt või selle nimel vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele, ning „klassifikatsioonitunnistusel” [Termin on muutunud. Uus termin „klassiühingu tunnistus”], mis on klassiühinguna tegutseva tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud eeskirjade ja menetluste kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks. Sellest järeldub, et liidu õiguse alusel on riiklik tunnistus ja klassiühingu tunnistus kaks laadilt erinevat tunnistust. Nimelt on riiklik tunnistus avalik-õiguslikku laadi, klassiühingu tunnistus aga eraõiguslikku laadi, mille annab välja klassiühing vastavalt oma eeskirjadele, menetlustele ja tingimustele. Sellest järeldub, et tunnustatud organisatsiooni poolt laevale väljastatud klassiühingu tunnistus laeva klassifitseerimiseeskirjadele ja -menetlustele vastavuse tõendamiseks, kaasa arvatud juhul, kui lipuriik on dokumendi SOLASi konventsiooni II-I peatüki A-1 osa eeskirjale 3-1 vastavuse tõendina kinnitanud, on rangelt eraõiguslik dokument, mis ei ole ei lipuriigi ega lipuriigi nimel väljastatud dokument. Tunnustatud organisatsioonide koodeksis on aga „riikliku sertifitseerimise ja riiklike teenuste” puhul süstemaatiliselt viidatud kui tunnustatud organisatsiooni poolt „lipuriigi nimel” teostatud toimingutele, mis on vastuolus liidu õigusaktides kehtestatud õigusliku erinevusega. Vaatamata sellele vastuolule, kaasneks kõnealuse tunnustatud organisatsioonide koodeksi sätte liidu õiguskorras normina heakskiitmise korral ka ilmne oht, et määruses (EÜ) nr 391/2009 sätestatud tunnustamisnõudeid, mida kohaldatakse organisatsiooni kogu tegevuse suhtes sõltumata lipuriigist, ei oleks enam ELis võimalik täita. Kuna kaks õigusakti on omavahel seotud põhjenduses 2 selgitatud viisil, valitseb selline oht ka seoses direktiiviga 2009/15/EÜ. |
| --- | --- |

(21)

Viiendaks, tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punktis 1.3 on „riiklik sertifitseerimine ja riiklikud teenused” määratletud ühtse kategooriana toimingutest, mida tunnustatud organisatsioonil on õigus teostada lipuriigi nimel, kaasa arvatud riiklike ja klassifitseerimisnõudeid puudutavate tunnistuste väljastamine. Seevastu direktiivi 2009/15/EÜ artikli 2 punktis i ja k sätestatud määratlustes tehakse kindlalt vahet „seadusjärgsel tunnistusel” [Termin on muutunud. Uus termin „riiklik tunnistus”], mis antakse välja lipuriigi poolt või selle nimel vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele, ning „klassifikatsioonitunnistusel” [Termin on muutunud. Uus termin „klassiühingu tunnistus”], mis on klassiühinguna tegutseva tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud eeskirjade ja menetluste kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks. Sellest järeldub, et liidu õiguse alusel on riiklik tunnistus ja klassiühingu tunnistus kaks laadilt erinevat tunnistust. Nimelt on riiklik tunnistus avalik-õiguslikku laadi, klassiühingu tunnistus aga eraõiguslikku laadi, mille annab välja klassiühing vastavalt oma eeskirjadele, menetlustele ja tingimustele. Sellest järeldub, et tunnustatud organisatsiooni poolt laevale väljastatud klassiühingu tunnistus laeva klassifitseerimiseeskirjadele ja -menetlustele vastavuse tõendamiseks, kaasa arvatud juhul, kui lipuriik on dokumendi SOLASi konventsiooni II-I peatüki A-1 osa eeskirjale 3-1 vastavuse tõendina kinnitanud, on rangelt eraõiguslik dokument, mis ei ole ei lipuriigi ega lipuriigi nimel väljastatud dokument. Tunnustatud organisatsioonide koodeksis on aga „riikliku sertifitseerimise ja riiklike teenuste” puhul süstemaatiliselt viidatud kui tunnustatud organisatsiooni poolt „lipuriigi nimel” teostatud toimingutele, mis on vastuolus liidu õigusaktides kehtestatud õigusliku erinevusega. Vaatamata sellele vastuolule, kaasneks kõnealuse tunnustatud organisatsioonide koodeksi sätte liidu õiguskorras normina heakskiitmise korral ka ilmne oht, et määruses (EÜ) nr 391/2009 sätestatud tunnustamisnõudeid, mida kohaldatakse organisatsiooni kogu tegevuse suhtes sõltumata lipuriigist, ei oleks enam ELis võimalik täita. Kuna kaks õigusakti on omavahel seotud põhjenduses 2 selgitatud viisil, valitseb selline oht ka seoses direktiiviga 2009/15/EÜ.

| (22) | Kuuendaks, tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punktis 3.9.3.1 on lipuriiki puudutava riikliku sertifitseerimise ja riiklike teenustega seotud protsesside ühtlustamiseks ette nähtud, et tunnustatud organisatsioonid teevad vajaduse korral omavahel koostööd lipuriigi kehtestatud raamistikus. Sama koodeksi 2. osa punktis 3.9.3.2. on mainitud „lipuriigi või lipuriikide rühma” raamistikku tunnustatud organisatsioonide vahelise koostöö reguleerimiseks tehnilistes ja ohutusalastes aspektides „laevade riikliku sertifitseerimise ja riiklike teenuste osutamisega [...] nimetatud lipuriigi/lipuriikide nimel”. Liidu õiguses on tunnustatud organisatsioonide koostöö reguleeritud määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 10 lõikega 1, mille kohaselt peavad tunnustatud organisatsioonid omavahel konsulteerima, et säilitada oma eeskirjade, menetluste ja nende rakendamise samaväärsus ning ühtlustatus, ning selles on sätestatud, et asjakohastel juhtudel lepivad nad kokku tehnilised ja menetlustingimused, mille alusel tunnustada vastastikku materjalidele, varustusele ja komponentidele klassiühingu väljastatud tunnistusi. Need kaks artikli 10 lõike 1 kohast koostööprotsessi on seotud tunnustatud organisatsioonide eraõigusliku tegevusega klassiühingutena ja seega kohaldatakse neid tegemata vahet lipuriigi põhjal. Kui tunnustatud koodeksiga ette nähtud koostöömehhanismid võetaks üle liidu õigusesse, piiraks see määruse (EÜ) nr 391/2009 kohase koostööraamistiku reguleerimisala tunnustatud organisatsiooni sellise tegevusega, mis on seotud üksnes liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega ning see oleks vastuolus kehtivate nõuetega. |
| --- | --- |

(22)

Kuuendaks, tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punktis 3.9.3.1 on lipuriiki puudutava riikliku sertifitseerimise ja riiklike teenustega seotud protsesside ühtlustamiseks ette nähtud, et tunnustatud organisatsioonid teevad vajaduse korral omavahel koostööd lipuriigi kehtestatud raamistikus. Sama koodeksi 2. osa punktis 3.9.3.2. on mainitud „lipuriigi või lipuriikide rühma” raamistikku tunnustatud organisatsioonide vahelise koostöö reguleerimiseks tehnilistes ja ohutusalastes aspektides „laevade riikliku sertifitseerimise ja riiklike teenuste osutamisega [...] nimetatud lipuriigi/lipuriikide nimel”. Liidu õiguses on tunnustatud organisatsioonide koostöö reguleeritud määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 10 lõikega 1, mille kohaselt peavad tunnustatud organisatsioonid omavahel konsulteerima, et säilitada oma eeskirjade, menetluste ja nende rakendamise samaväärsus ning ühtlustatus, ning selles on sätestatud, et asjakohastel juhtudel lepivad nad kokku tehnilised ja menetlustingimused, mille alusel tunnustada vastastikku materjalidele, varustusele ja komponentidele klassiühingu väljastatud tunnistusi. Need kaks artikli 10 lõike 1 kohast koostööprotsessi on seotud tunnustatud organisatsioonide eraõigusliku tegevusega klassiühingutena ja seega kohaldatakse neid tegemata vahet lipuriigi põhjal. Kui tunnustatud koodeksiga ette nähtud koostöömehhanismid võetaks üle liidu õigusesse, piiraks see määruse (EÜ) nr 391/2009 kohase koostööraamistiku reguleerimisala tunnustatud organisatsiooni sellise tegevusega, mis on seotud üksnes liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega ning see oleks vastuolus kehtivate nõuetega.

| (23) | Seitsmendaks on tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punkt 3.9.3.3 identne III koodeksi 2. osa punktiga 19; seepärast on põhjenduses 19 esitatud kaalutlused sama olulised ka kõnealuse tunnustatud organisatsioonide koodeksi sätte puhul. |
| --- | --- |

(23)

Seitsmendaks on tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punkt 3.9.3.3 identne III koodeksi 2. osa punktiga 19; seepärast on põhjenduses 19 esitatud kaalutlused sama olulised ka kõnealuse tunnustatud organisatsioonide koodeksi sätte puhul.

| (24) | Mitte miski III koodeksi eelnõus ega tunnustatud organisatsioonide koodeksi eelnõus ei peaks piirama liidu võimet kehtestada aluslepingute ja rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt asjakohaseid tingimusi nende organisatsioonide tunnustamiseks, kes soovivad, et liikmesriigid tunnustaksid neid, nii et nad saaksid teha liikmesriikide nimel laevade ülevaatust ja sertifitseerimist, pidades silmas liidu eesmärkide saavutamist ning eelkõige meresõiduohutuse suurendamist ja keskkonnakaitse tõhustamist. |
| --- | --- |

(24)

Mitte miski III koodeksi eelnõus ega tunnustatud organisatsioonide koodeksi eelnõus ei peaks piirama liidu võimet kehtestada aluslepingute ja rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt asjakohaseid tingimusi nende organisatsioonide tunnustamiseks, kes soovivad, et liikmesriigid tunnustaksid neid, nii et nad saaksid teha liikmesriikide nimel laevade ülevaatust ja sertifitseerimist, pidades silmas liidu eesmärkide saavutamist ning eelkõige meresõiduohutuse suurendamist ja keskkonnakaitse tõhustamist.

| (25) | Materjalidele, varustusele ja komponentidele klassiühingu poolt antavate tunnistuste vastastikuse tunnustamise süsteem, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 10 lõikes 1, on jõustatav vaid Euroopa Liidus seoses laevadega, mis sõidavad liikmesriigi lipu all. Välisriikide laevade puhul on otsustamine selliste tunnistuste tunnustamise üle asjaomase kolmanda lipuriigi ainupädevuses, võttes aluseks eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni. |
| --- | --- |

(25)

Materjalidele, varustusele ja komponentidele klassiühingu poolt antavate tunnistuste vastastikuse tunnustamise süsteem, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 10 lõikes 1, on jõustatav vaid Euroopa Liidus seoses laevadega, mis sõidavad liikmesriigi lipu all. Välisriikide laevade puhul on otsustamine selliste tunnistuste tunnustamise üle asjaomase kolmanda lipuriigi ainupädevuses, võttes aluseks eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni.

| (26) | Komisjon tegi hindamise tulemusena kindlaks, et III koodeksi ja tunnustatud organisatsioonide koodeksi sätted, millele on osutatud eelmistes põhjendustes, on vastuolus direktiiviga 2009/15/EÜ või määrusega (EÜ) nr 391/2009 ja sellest tulenevalt direktiiviga 2009/15/EÜ kahe õigusakti vahelise seose tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses 2, ja need tuleks kõnealuse direktiivi reguleerimisalast välja jätta. Seepärast tuleks direktiivi 2009/15/EÜ artikli 2 punkti d vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon tegi hindamise tulemusena kindlaks, et III koodeksi ja tunnustatud organisatsioonide koodeksi sätted, millele on osutatud eelmistes põhjendustes, on vastuolus direktiiviga 2009/15/EÜ või määrusega (EÜ) nr 391/2009 ja sellest tulenevalt direktiiviga 2009/15/EÜ kahe õigusakti vahelise seose tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses 2, ja need tuleks kõnealuse direktiivi reguleerimisalast välja jätta. Seepärast tuleks direktiivi 2009/15/EÜ artikli 2 punkti d vastavalt muuta.

| (27) | Kuna tunnustatud organisatsioonide koodeks jõustub 1. jaanuaril 2015 peaks käesolev direktiiv jõustuma võimalikult kiiresti pärast selle avaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(27)

Kuna tunnustatud organisatsioonide koodeks jõustub 1. jaanuaril 2015 peaks käesolev direktiiv jõustuma võimalikult kiiresti pärast selle avaldamise kuupäeva.

| (28) | Laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee ei ole esitanud arvamust käesolevas direktiivis sätestatud meetmete kohta. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning esimees esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas apellatsioonikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(28)

Laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee ei ole esitanud arvamust käesolevas direktiivis sätestatud meetmete kohta. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning esimees esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas apellatsioonikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/15/EÜ artikli 2 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)   „rahvusvahelised konventsioonid”— 1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), v.a selle lisa XI-2 peatükk, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta (MARPOL) ning nende ajakohastatud protokollid ja muudatused ning asjakohased, kõikides liikmesriikides kohustuslikud ajakohastatud koodeksid, v.a Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) õigusaktide rakendamise koodeksi 2. osa punktid 16.1, 18.1 ja 19 ning IMO tunnustatud organisatsioonide koodeksi 2. osa punktid 1.1, 1.3, 3.9.3.1, 3.9.3.2 ja 3.9.3.3.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2015. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2016.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 47.

1

(2)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 391/2009, 23. aprill 2009, laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 11).

3

(4)  ELT L 155, 7.6.2013, lk 3.

4

---

OTSUSED

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/88

---

KOMISJONI OTSUS,

9. juuli 2014,

meetme SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) kohta, mida Taani ja Rootsi rakendasid Scandinavian Airlinesi suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4532 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/938/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse komisjoni otsust algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus abimeetme SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) suhtes (1),

olles kutsunud huvitatud pooli üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 2012. aasta oktoobri lõpus teatasid Taani, Rootsi ja Norra (edaspidi „asjaomased riigid”) mitteametlikult komisjonile ja EFTA järelevalveametile oma kavatsusest osaleda uues korduvkasutusega laenulimiidis (edaspidi „uus laenulimiit”) Scandinavian Airlinesi (edaspidi „SAS”, „SAS Group” või „ettevõtja”) kasuks. 12. novembril 2012 otsustasid riigid uues laenulimiidis osaleda, ehkki nad ei olnud komisjoni meetmest ametlikult teavitanud. |
| --- | --- |

(1)

2012. aasta oktoobri lõpus teatasid Taani, Rootsi ja Norra (edaspidi „asjaomased riigid”) mitteametlikult komisjonile ja EFTA järelevalveametile oma kavatsusest osaleda uues korduvkasutusega laenulimiidis (edaspidi „uus laenulimiit”) Scandinavian Airlinesi (edaspidi „SAS”, „SAS Group” või „ettevõtja”) kasuks. 12. novembril 2012 otsustasid riigid uues laenulimiidis osaleda, ehkki nad ei olnud komisjoni meetmest ametlikult teavitanud.

| (2) | 14. novembril 2012 algatas komisjon uue laenulimiidi ex officio uurimise. 29. novembril 2012, 18. detsembril 2012, 28. jaanuaril 2013 ja 18. veebruaril 2013 esitas komisjon Taanile ja Rootsile teabenõuded, millele vastati vastavalt 6. detsembril 2012, 8. jaanuaril 2013, 5. ja 13. veebruaril 2013 ning 22. märtsil 2013. Taani ja Rootsi esitasid lisateavet 3. juuni 2013. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(2)

14. novembril 2012 algatas komisjon uue laenulimiidi ex officio uurimise. 29. novembril 2012, 18. detsembril 2012, 28. jaanuaril 2013 ja 18. veebruaril 2013 esitas komisjon Taanile ja Rootsile teabenõuded, millele vastati vastavalt 6. detsembril 2012, 8. jaanuaril 2013, 5. ja 13. veebruaril 2013 ning 22. märtsil 2013. Taani ja Rootsi esitasid lisateavet 3. juuni 2013. aasta kirjas.

| (3) | 20. novembril 2012 laekus komisjonile ka Ryanairi kaebus, seejärel 4. veebruaril 2013 Euroopa Odavlennufirmade Assotsiatsiooni (European Low Fares Airline Association) kaebus, mille kohta Taani ja Rootsi esitasid 22. märtsi 2013. aasta kuupäevaga kirjas märkused. |
| --- | --- |

(3)

20. novembril 2012 laekus komisjonile ka Ryanairi kaebus, seejärel 4. veebruaril 2013 Euroopa Odavlennufirmade Assotsiatsiooni (European Low Fares Airline Association) kaebus, mille kohta Taani ja Rootsi esitasid 22. märtsi 2013. aasta kuupäevaga kirjas märkused.

| (4) | 19. juuni 2013. aasta kirjas teatas komisjon Taanile ja Rootsile oma otsusest algatada abi andmise suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Taani ja Rootsi esitasid 19. augusti 2013. aasta kirjades menetluse algatamise otsuse kohta märkused. |
| --- | --- |

(4)

19. juuni 2013. aasta kirjas teatas komisjon Taanile ja Rootsile oma otsusest algatada abi andmise suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Taani ja Rootsi esitasid 19. augusti 2013. aasta kirjades menetluse algatamise otsuse kohta märkused.

| (5) | Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2)28. septembril 2013. Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama meetmete kohta märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2)28. septembril 2013. Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama meetmete kohta märkusi.

| (6) | 28. oktoobril 2013 laekusid komisjonile SAS Groupi ja Foundation Asset Management Sweden AB (edaspidi „FAM”) (3) tähelepanekud. 5. novembril 2013 edastas komisjon need tähelepanekud Taanile ja Rootsile, andes neile võimaluse vastata. 4. ja 5. detsembri 2013. aasta kirjades teatasid Taani ja Rootsi ametiasutused, et neil ei ole SAS Groupi ja FAMi tähelepanekute kohta märkusi. |
| --- | --- |

(6)

28. oktoobril 2013 laekusid komisjonile SAS Groupi ja Foundation Asset Management Sweden AB (edaspidi „FAM”) (3) tähelepanekud. 5. novembril 2013 edastas komisjon need tähelepanekud Taanile ja Rootsile, andes neile võimaluse vastata. 4. ja 5. detsembri 2013. aasta kirjades teatasid Taani ja Rootsi ametiasutused, et neil ei ole SAS Groupi ja FAMi tähelepanekute kohta märkusi.

| (7) | 25. veebruari 2014. aasta kirjas palus komisjon Taanilt ja Rootsilt lisateavet, mõlemad liikmesriigid vastasid sellele 25. märtsil 2014. Peale selle teatasid Taani ja Rootsi ametiasutused 5. ja 7. märtsi 2014. aasta kuupäevaga kirjades komisjonile, et SAS oli otsustanud uue laenulimiidi tühistada ja oma regulatiivse kapitali suurendamiseks muid võimalusi uurida. Tühistamine jõustus 4. märtsil 2014. |
| --- | --- |

(7)

25. veebruari 2014. aasta kirjas palus komisjon Taanilt ja Rootsilt lisateavet, mõlemad liikmesriigid vastasid sellele 25. märtsil 2014. Peale selle teatasid Taani ja Rootsi ametiasutused 5. ja 7. märtsi 2014. aasta kuupäevaga kirjades komisjonile, et SAS oli otsustanud uue laenulimiidi tühistada ja oma regulatiivse kapitali suurendamiseks muid võimalusi uurida. Tühistamine jõustus 4. märtsil 2014.

| (8) | Vastavalt 4. ja 7. juuli 2014. aasta kirjades nõustusid Rootsi ja Taani loobuma õigustest, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artiklist 342 koostoimes määruse 1/1958 artikliga 3, ning käesoleva otsuse vastuvõtmise ja teatavakstegemisega inglise keeles. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt 4. ja 7. juuli 2014. aasta kirjades nõustusid Rootsi ja Taani loobuma õigustest, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artiklist 342 koostoimes määruse 1/1958 artikliga 3, ning käesoleva otsuse vastuvõtmise ja teatavakstegemisega inglise keeles.

| (9) | Asjaomase menetluse puhul on komisjon ainsana pädev hindama, kas Taani ja Rootsi on järginud ELi toimimise lepingut. Teisalt on järelevalveamet vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) artikli 109 lõikele 1 koostoimes järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu artikliga 24 pädev hindama, kas Norra on järginud EMP lepingu tingimusi. Peale selle teevad järelevalveamet ja komisjon EMP lepingu artikli 109 lõike 2 ja protokolli nr 27 alusel EMP territooriumil ühtse kohaldamise tagamiseks koostööd, vahetavad teavet ja peavad teineteisega nõu järelevalvepoliitika küsimustes ja üksikjuhtude asjus. |
| --- | --- |

(9)

Asjaomase menetluse puhul on komisjon ainsana pädev hindama, kas Taani ja Rootsi on järginud ELi toimimise lepingut. Teisalt on järelevalveamet vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) artikli 109 lõikele 1 koostoimes järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu artikliga 24 pädev hindama, kas Norra on järginud EMP lepingu tingimusi. Peale selle teevad järelevalveamet ja komisjon EMP lepingu artikli 109 lõike 2 ja protokolli nr 27 alusel EMP territooriumil ühtse kohaldamise tagamiseks koostööd, vahetavad teavet ja peavad teineteisega nõu järelevalvepoliitika küsimustes ja üksikjuhtude asjus.

| (10) | Võttes arvesse esitatud asjaolusid ja mõlema institutsiooni paralleelset pädevust asjaomases küsimuses, on komisjon teinud enne käesoleva otsuse vastuvõtmist koostööd ja pidanud nõu järelevalveametiga. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse esitatud asjaolusid ja mõlema institutsiooni paralleelset pädevust asjaomases küsimuses, on komisjon teinud enne käesoleva otsuse vastuvõtmist koostööd ja pidanud nõu järelevalveametiga.

2.   SKANDINAAVIA LENNUTRANSPORDITURG

| (11) | Ajavahemikul 2001–2011 kasvas Skandinaavia lennutransporditurg (mis hõlmab Taanit, Rootsit, Soomet ja Norrat) nn pakutavate istekohtkilomeetrite (Available Seat Kilometers) (4) arvestuses teadaolevalt 126 %. Skandinaavia lühilendude turu kasvu taga olid enamjaolt odavlennufirmad, eeskätt Norwegian Air Shuttle ja Ryanair. Hinnangute kohaselt tekitasid odavlennufirmad asjaomasel ajavahemikul 90 % kasvust (5). |
| --- | --- |

(11)

Ajavahemikul 2001–2011 kasvas Skandinaavia lennutransporditurg (mis hõlmab Taanit, Rootsit, Soomet ja Norrat) nn pakutavate istekohtkilomeetrite (Available Seat Kilometers) (4) arvestuses teadaolevalt 126 %. Skandinaavia lühilendude turu kasvu taga olid enamjaolt odavlennufirmad, eeskätt Norwegian Air Shuttle ja Ryanair. Hinnangute kohaselt tekitasid odavlennufirmad asjaomasel ajavahemikul 90 % kasvust (5).

| (12) | Vaatamata odavlennufirmade ulatuslikumale rollile on kõige suurem lennuettevõtja Skandinaavia turul endiselt SAS — 2011. aastal oli selle hinnanguline turuosa 35,6 %, mis on kümne aasta taguse üle 50 % küündinud turuosaga võrreldes oluliselt väiksem. Norwegian Air Shuttle ja Ryanair hõlmasid asjaomasel aastal turust vastavalt 18,7 % ja 6,8 %. |
| --- | --- |

(12)

Vaatamata odavlennufirmade ulatuslikumale rollile on kõige suurem lennuettevõtja Skandinaavia turul endiselt SAS — 2011. aastal oli selle hinnanguline turuosa 35,6 %, mis on kümne aasta taguse üle 50 % küündinud turuosaga võrreldes oluliselt väiksem. Norwegian Air Shuttle ja Ryanair hõlmasid asjaomasel aastal turust vastavalt 18,7 % ja 6,8 %.

3.   ABISAAJA

| (13) | SAS on Taani, Rootsi ja Norra riiklik lennuettevõtja, mis on suuruselt Skandinaavias esimesel ja Euroopas kaheksandal kohal. Ettevõte kuulub ka Star Alliance'i asutajaliikmete hulka. Scandinavian Airlinesi, Widerøed (6) ja Blue1 hõlmava lennuettevõtjate kontserni peakontor asub Stockholmis, selle peamine Euroopa ja mandritevaheliste lendude keskus asub Kopenhaageni lennujaamas. 2013. aastal vedas SAS ligikaudu 28 miljonit reisijat, saades ligikaudu 42 miljardit Rootsi krooni tulu. |
| --- | --- |

(13)

SAS on Taani, Rootsi ja Norra riiklik lennuettevõtja, mis on suuruselt Skandinaavias esimesel ja Euroopas kaheksandal kohal. Ettevõte kuulub ka Star Alliance'i asutajaliikmete hulka. Scandinavian Airlinesi, Widerøed (6) ja Blue1 hõlmava lennuettevõtjate kontserni peakontor asub Stockholmis, selle peamine Euroopa ja mandritevaheliste lendude keskus asub Kopenhaageni lennujaamas. 2013. aastal vedas SAS ligikaudu 28 miljonit reisijat, saades ligikaudu 42 miljardit Rootsi krooni tulu.

| (14) | SAS kuulub praegu 50 % ulatuses järgmistele riikidele: Rootsi (21,4 %), Taani (14,3 %) ja Norra (14,3 %). Suurim eraaktsionär on Knut ja Alice Wallenbergi fond (edaspidi „KAW”) (7,6 %), ülejäänud aktsionäride osalused on 1,5 % või alla selle.

  Tabel 1


  Peamised aktsionärid SAS AB-s 31. märtsi 2012. aasta seisuga
   (7)







  Aktsionär | Kokku (%) |
| --- | --- | --- |
| Rootsi valitsus | 21,4 |
| Taani valitsus | 14,3 |
| Norra valitsus | 14,3 |
| Knut ja Alice Wallenbergi fond | 7,6 |
| Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension | 1,5 |
| A.H Värdepapper AB | 1,4 |
| Unionen | 1,4 |
| Taani Keskpank | 1,4 |
| Robur Försäkring | 0,9 |
| Ponderus Försäkring | 0,8 |
| Andra AP-fonden | 0,5 |
| Tredje AP-fonden | 0,5 |
| SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79 | 0,5 |
| Nordnet Pensionsförsäkring AB | 0,4 |
| Swedbank Robur Sverigefond | 0,4 |
| Swedbank Robur Sverigefond Mega | 0,3 |
| JPM Chase NA | 0,3 |
| AMF Aktiefond Småbolag | 0,3 |
| JP Morgan Bank | 0,3 |
| KPA Pensionsförsäkring AB | 0,2 |
| Nomura International | 0,2 |

(14)

SAS kuulub praegu 50 % ulatuses järgmistele riikidele: Rootsi (21,4 %), Taani (14,3 %) ja Norra (14,3 %). Suurim eraaktsionär on Knut ja Alice Wallenbergi fond (edaspidi „KAW”) (7,6 %), ülejäänud aktsionäride osalused on 1,5 % või alla selle.

Tabel 1

Peamised aktsionärid SAS AB-s 31. märtsi 2012. aasta seisuga
   (7)

Aktsionär

Kokku (%)

Rootsi valitsus

21,4

Taani valitsus

14,3

Norra valitsus

14,3

Knut ja Alice Wallenbergi fond

7,6

Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension

1,5

A.H Värdepapper AB

1,4

Unionen

1,4

Taani Keskpank

1,4

Robur Försäkring

0,9

Ponderus Försäkring

0,8

Andra AP-fonden

0,5

Tredje AP-fonden

0,5

SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79

0,5

Nordnet Pensionsförsäkring AB

0,4

Swedbank Robur Sverigefond

0,4

Swedbank Robur Sverigefond Mega

0,3

JPM Chase NA

0,3

AMF Aktiefond Småbolag

0,3

JP Morgan Bank

0,3

KPA Pensionsförsäkring AB

0,2

Nomura International

0,2

| (15) | SASi finantsseisund on olnud mitu aastat halb ning ajavahemikul 2008–2013 on kantud pidevat kahju. 2012. aasta novembris langetas Standard&Poor's (S&P) ettevõtte krediidireitingut tasemelt B- tasemele CCC+ (8). Neid majandusraskusi süvendasid suurte kütusekulude ja ebakindla nõudlusega turutingimused. |
| --- | --- |

(15)

SASi finantsseisund on olnud mitu aastat halb ning ajavahemikul 2008–2013 on kantud pidevat kahju. 2012. aasta novembris langetas Standard&Poor's (S&P) ettevõtte krediidireitingut tasemelt B- tasemele CCC+ (8). Neid majandusraskusi süvendasid suurte kütusekulude ja ebakindla nõudlusega turutingimused.

| (16) | Eeskätt järeldub ettevõtte aastaaruannetest, et ajavahemikul 2008–2012 on SAS kandnud igal aastal suurt kahju ning ettevõttel on märkimisväärsed netofinantsvõlad.

  Tabel 2


  SASi peamised finantsandmed ajavahemikul 2007–2012 (miljonites Rootsi kroonides)
   (9) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
  (jaan–okt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulu | 50 958 | 52 870 | 44 918 | 41 070 | 41 412 | 35 986 |
| Netofinantsvõlg | 1 231 | 8 912 | 6 504 | 2 862 | 7 017 | 6 549 |
| Maksueelne kasum | 1 044 | – 969 | – 3 423 | – 3 069 | – 1 629 | – 1 245 |
| Netotulu | 636 | – 6 360 | – 2 947 | – 2 218 | – 1 687 | – 985 |
| Rahavoog asjaomasel aastal | – 1 839 | – 3 084 | – 1 741 | 868 | – 1 243 | – 1 018 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (ROCE) — % | 6,7 | – 19,6 | – 11,7 | – 7,6 | – 2,2 | – 8,1 |
| Raamatupidamisliku omakapitali investeeringute tulusus pärast maksustamist — % | 3,8 | – 47,6 | – 26,8 | – 17,0 | – 12,0 | – 24,8 |
| Intressimaksete kattevara suhtarv — % | 1,8 | – 5,3 | – 4,4 | – 1,9 | – 0,6 | – 1,6 |

(16)

Eeskätt järeldub ettevõtte aastaaruannetest, et ajavahemikul 2008–2012 on SAS kandnud igal aastal suurt kahju ning ettevõttel on märkimisväärsed netofinantsvõlad.

Tabel 2

SASi peamised finantsandmed ajavahemikul 2007–2012 (miljonites Rootsi kroonides)
   (9)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

(jaan–okt)

Tulu

50 958

52 870

44 918

41 070

41 412

35 986

Netofinantsvõlg

1 231

8 912

6 504

2 862

7 017

6 549

Maksueelne kasum

1 044

– 969

– 3 423

– 3 069

– 1 629

– 1 245

Netotulu

636

– 6 360

– 2 947

– 2 218

– 1 687

– 985

Rahavoog asjaomasel aastal

– 1 839

– 3 084

– 1 741

868

– 1 243

– 1 018

Kasutatud kapitali tasuvus (ROCE) — %

6,7

– 19,6

– 11,7

– 7,6

– 2,2

– 8,1

Raamatupidamisliku omakapitali investeeringute tulusus pärast maksustamist — %

3,8

– 47,6

– 26,8

– 17,0

– 12,0

– 24,8

Intressimaksete kattevara suhtarv — %

1,8

– 5,3

– 4,4

– 1,9

– 0,6

– 1,6

| (17) | Halveneva finantsseisundi tõttu rakendas SAS ajavahemikul 2009–2010 ulatuslikku kulude vähendamise programmi (strateegia „Core SAS”). Selle programmi elluviimise raames pidi SAS oma regulatiivset kapitali aktsionäride abil suurendama, korraldades kaks märkimisõiguste emissiooni: i) 6 miljardi Rootsi krooni ulatuses 2009. aasta aprillis ja ii) 5 miljardi Rootsi krooni ulatuses 2010. aasta mais (10). |
| --- | --- |

(17)

Halveneva finantsseisundi tõttu rakendas SAS ajavahemikul 2009–2010 ulatuslikku kulude vähendamise programmi (strateegia „Core SAS”). Selle programmi elluviimise raames pidi SAS oma regulatiivset kapitali aktsionäride abil suurendama, korraldades kaks märkimisõiguste emissiooni: i) 6 miljardi Rootsi krooni ulatuses 2009. aasta aprillis ja ii) 5 miljardi Rootsi krooni ulatuses 2010. aasta mais (10).

| (18) | SASi finantsraskused jõudsid haripunkti 2012. aastal, kui ettevõte tutvustas äriplaani 4 Excellence Next Generation (edaspidi „plaan 4XNG”), mida lennuettevõtte juhtkond pidas SASi viimaseks võimaluseks (11). Lisaks andis meedia 2012. aasta novembris teada SASi võimalikust pankrotist (12). |
| --- | --- |

(18)

SASi finantsraskused jõudsid haripunkti 2012. aastal, kui ettevõte tutvustas äriplaani 4 Excellence Next Generation (edaspidi „plaan 4XNG”), mida lennuettevõtte juhtkond pidas SASi viimaseks võimaluseks (11). Lisaks andis meedia 2012. aasta novembris teada SASi võimalikust pankrotist (12).

4.   MEETME KIRJELDUS: UUS KORDUVKASUTUSEGA LAENULIMIIT 2012. AASTAL

| (19) | Nagu muud lennuettevõtjad mujal maailmas, on SAS kasutanud oma minimaalse likviidsustaseme säilitamiseks väliseid krediidivõimalusi. Alates 20. detsembrist 2006 tugines SAS korduvkasutusega laenulimiidile, mille kehtivus pidi lõppema 2013. aasta juunis („eelmine laenulimiit”). Eelmise laenulimiidi maht oli 366 miljonit eurot ja seda pakkusid vaid mõned pangad ([...] (13)). Limiit hõlmas ka mitmesuguseid finantstingimusi, nagu [...]. |
| --- | --- |

(19)

Nagu muud lennuettevõtjad mujal maailmas, on SAS kasutanud oma minimaalse likviidsustaseme säilitamiseks väliseid krediidivõimalusi. Alates 20. detsembrist 2006 tugines SAS korduvkasutusega laenulimiidile, mille kehtivus pidi lõppema 2013. aasta juunis („eelmine laenulimiit”). Eelmise laenulimiidi maht oli 366 miljonit eurot ja seda pakkusid vaid mõned pangad ([...] (13)). Limiit hõlmas ka mitmesuguseid finantstingimusi, nagu [...].

| (20) | 2011. aasta detsembris otsustas SASi juhtkond ettevõtte majandustulemuste halvenemise tõttu eelmise laenulimiidi täielikult ammendada. Pärast SASi tütarettevõtja (Spanair) pankrotiavaldust 2012. aasta jaanuaris alustas SAS pankadega läbirääkimisi ja jõudis 15. märtsil 2012 tingimuste muutmise kokkuleppeni. Tingimuste muutmine suurendas eelmise laenulimiidi kasutamise kulu, karmistas krediidi väljavõtmise tingimusi ja kohustas SASi tagama kasutatud summa täieliku ja kohese tagasimaksmise. Lisaks pidi SAS esitama kreeditoridele rekapitaliseerimiskava, mille pidi kinnitama nõukogu ja suuremad aktsionärid, st asjaomased riigid ja KAW. |
| --- | --- |

(20)

2011. aasta detsembris otsustas SASi juhtkond ettevõtte majandustulemuste halvenemise tõttu eelmise laenulimiidi täielikult ammendada. Pärast SASi tütarettevõtja (Spanair) pankrotiavaldust 2012. aasta jaanuaris alustas SAS pankadega läbirääkimisi ja jõudis 15. märtsil 2012 tingimuste muutmise kokkuleppeni. Tingimuste muutmine suurendas eelmise laenulimiidi kasutamise kulu, karmistas krediidi väljavõtmise tingimusi ja kohustas SASi tagama kasutatud summa täieliku ja kohese tagasimaksmise. Lisaks pidi SAS esitama kreeditoridele rekapitaliseerimiskava, mille pidi kinnitama nõukogu ja suuremad aktsionärid, st asjaomased riigid ja KAW.

| (21) | Rekapitaliseerimiskava tugines nn plaanile 4XNG, mida hakati välja töötama juba 2012. aasta alguses. Plaanis 4XNG käsitleti ka muresid, mida väljendas [...] 2012. aasta mais seoses SASi olemasoleva äriplaaniga 4 Excellence („plaan 4X”). SASi sõnul võimaldaks plaan 4XNG positsioneerida tal ennast majanduslikult iseseisva lennuettevõtjana. Selles esitati mitu finantseesmärki, mille SAS pidi majandusaastal 2014/2015 saavutama. Need hõlmasid 8 % ületavat intressi- ja maksueelset kasumit, 20 % ületavat finantsvalmiduse määra ja 35 % ületavat omakapitali määra (omakapital/varad). Plaan 4XNG pidi võimaldama SASil suurendada oma maksueelset kasumit ligikaudu 3 miljardi Rootsi krooni võrra aastas, selle rakendamine oleks aga nõudnud ligikaudu 1,5 miljardi Rootsi krooni ulatuses ümberkorraldamis- ja ühekordseid kulusid. |
| --- | --- |

(21)

Rekapitaliseerimiskava tugines nn plaanile 4XNG, mida hakati välja töötama juba 2012. aasta alguses. Plaanis 4XNG käsitleti ka muresid, mida väljendas [...] 2012. aasta mais seoses SASi olemasoleva äriplaaniga 4 Excellence („plaan 4X”). SASi sõnul võimaldaks plaan 4XNG positsioneerida tal ennast majanduslikult iseseisva lennuettevõtjana. Selles esitati mitu finantseesmärki, mille SAS pidi majandusaastal 2014/2015 saavutama. Need hõlmasid 8 % ületavat intressi- ja maksueelset kasumit, 20 % ületavat finantsvalmiduse määra ja 35 % ületavat omakapitali määra (omakapital/varad). Plaan 4XNG pidi võimaldama SASil suurendada oma maksueelset kasumit ligikaudu 3 miljardi Rootsi krooni võrra aastas, selle rakendamine oleks aga nõudnud ligikaudu 1,5 miljardi Rootsi krooni ulatuses ümberkorraldamis- ja ühekordseid kulusid.

| (22) | Plaani 4XNG lisaeesmärk oli valmistada ettevõte ette alates 2013. aasta novembrist kehtima hakkavateks uuteks pensioniarvestuseeskirjadeks, mis pidi eeldatavalt SAS Groupi omakapitalile negatiivset mõju avaldama. Lisaks sisaldas plaan kohustust viia lõpule varade võõrandamis- ja rahastamiskava, mis hõlmas kokku ligikaudu 3 miljardi Rootsi krooni ulatuses võimalikku netorahatulu. Varade võõrandamine hõlmas järgmist: (14) i) tütarettevõtja, Norras tegutseva piirkondliku lennuettevõtte Widerøe müük, (15) ii) [...] tehtud vähemusosalusega investeeringu müük, iii) lennujaamaga seotud kinnisvara omandiõiguste müük, iv) maapealse teeninduse allhange, (16) v) lennukimootorite müük, (17) vi) [...] seotud müügi- ja tagasirenditehing või muu finantstehing, vii) juhtimissüsteemide ja kõnekeskuste allhange, (18) ja viii) kolme Q400 õhusõiduki müük või tagatud rahastamine. |
| --- | --- |

(22)

Plaani 4XNG lisaeesmärk oli valmistada ettevõte ette alates 2013. aasta novembrist kehtima hakkavateks uuteks pensioniarvestuseeskirjadeks, mis pidi eeldatavalt SAS Groupi omakapitalile negatiivset mõju avaldama. Lisaks sisaldas plaan kohustust viia lõpule varade võõrandamis- ja rahastamiskava, mis hõlmas kokku ligikaudu 3 miljardi Rootsi krooni ulatuses võimalikku netorahatulu. Varade võõrandamine hõlmas järgmist: (14) i) tütarettevõtja, Norras tegutseva piirkondliku lennuettevõtte Widerøe müük, (15) ii) [...] tehtud vähemusosalusega investeeringu müük, iii) lennujaamaga seotud kinnisvara omandiõiguste müük, iv) maapealse teeninduse allhange, (16) v) lennukimootorite müük, (17) vi) [...] seotud müügi- ja tagasirenditehing või muu finantstehing, vii) juhtimissüsteemide ja kõnekeskuste allhange, (18) ja viii) kolme Q400 õhusõiduki müük või tagatud rahastamine.

| (23) | Asjaomased riigid rõhutavad, et plaan 4XNG oli isefinantseeriv, mis tähendab, et SAS teeniks tehingute ja mittepõhivara võõrandamisega piisavalt, et rahastada plaani 4XNG elluviimise algkulusid. SAS oli siiski mures, et plaani 4XNG rakendamise märkimisväärsete algkulude tõttu nõrgenev likviidsuspositsioon võib mõjutada investorite arvamust. Seepärast palus ettevõte eelmise laenulimiidi pikendamist koos uue, asjaomaste riikide ja KAWi toetatud laenulimiidi kehtestamisega. SAS väitis siiski, et ei eelmist (pikendatud) laenulimiiti ega ka uut laenulimiiti ei hakata kasutama. |
| --- | --- |

(23)

Asjaomased riigid rõhutavad, et plaan 4XNG oli isefinantseeriv, mis tähendab, et SAS teeniks tehingute ja mittepõhivara võõrandamisega piisavalt, et rahastada plaani 4XNG elluviimise algkulusid. SAS oli siiski mures, et plaani 4XNG rakendamise märkimisväärsete algkulude tõttu nõrgenev likviidsuspositsioon võib mõjutada investorite arvamust. Seepärast palus ettevõte eelmise laenulimiidi pikendamist koos uue, asjaomaste riikide ja KAWi toetatud laenulimiidi kehtestamisega. SAS väitis siiski, et ei eelmist (pikendatud) laenulimiiti ega ka uut laenulimiiti ei hakata kasutama.

| (24) | Arutelud uue laenulimiidi üle algasid 4. juunil 2012 (19). Esialgu nõudsid eelmise laenulimiidi raames laenu andnud pangad kooskõlas rekapitaliseerimiskavaga (vt punkt 20), et asjaomased riigid pakuksid veel kord omakapitali, nt näeksid ette märkimisõiguste emissiooni, sest nad ei soovinud ise uut laenulimiiti toetada. Riigid lükkasid selle idee siiski tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Arutelud uue laenulimiidi üle algasid 4. juunil 2012 (19). Esialgu nõudsid eelmise laenulimiidi raames laenu andnud pangad kooskõlas rekapitaliseerimiskavaga (vt punkt 20), et asjaomased riigid pakuksid veel kord omakapitali, nt näeksid ette märkimisõiguste emissiooni, sest nad ei soovinud ise uut laenulimiiti toetada. Riigid lükkasid selle idee siiski tagasi.

| (25) | Pärast mõningaid nõupidamisi kiitsid pangad heaks uue laenulimiidi, mille pidid asutama asjaomased riigid ja KAW ning mis pidi olema struktureeritud rangelt võrdsetel alustel ilma allutatuseta ega ebaproportsionaalsete õigusteta tagatisele. Tuleb märkida, et uue laenulimiidi maht pidi esialgu olema [3–6] miljardit Rootsi krooni, samas kui olemasoleva tagatise maht oli vaid [1–4] miljardit krooni. 22. oktoobril 2012 vähendati uue laenulimiidi mahtu lõpuks 3,5 miljardile Rootsi kroonile (ligikaudu 400 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(25)

Pärast mõningaid nõupidamisi kiitsid pangad heaks uue laenulimiidi, mille pidid asutama asjaomased riigid ja KAW ning mis pidi olema struktureeritud rangelt võrdsetel alustel ilma allutatuseta ega ebaproportsionaalsete õigusteta tagatisele. Tuleb märkida, et uue laenulimiidi maht pidi esialgu olema [3–6] miljardit Rootsi krooni, samas kui olemasoleva tagatise maht oli vaid [1–4] miljardit krooni. 22. oktoobril 2012 vähendati uue laenulimiidi mahtu lõpuks 3,5 miljardile Rootsi kroonile (ligikaudu 400 miljonit eurot).

| (26) | Asjaomaste riikide ja KAWi kõrval eraldasid uue laenulimiidi jaoks vahendeid samad pangad, mis tegid seda eelmise laenulimiidi raames (v.a üks) (20). Uue laenulimiidi vahenditest 50 % eraldasid asjaomased riigid proportsionaalselt oma osalusega SASis ja ülejäänud 50 % eraldasid pangad ja KAW. Asjaomased riigid ja KAW osalesid uues laenulimiidis samadel alustel (tasud, intressimäärad, tingimused) nagu pangad. |
| --- | --- |

(26)

Asjaomaste riikide ja KAWi kõrval eraldasid uue laenulimiidi jaoks vahendeid samad pangad, mis tegid seda eelmise laenulimiidi raames (v.a üks) (20). Uue laenulimiidi vahenditest 50 % eraldasid asjaomased riigid proportsionaalselt oma osalusega SASis ja ülejäänud 50 % eraldasid pangad ja KAW. Asjaomased riigid ja KAW osalesid uues laenulimiidis samadel alustel (tasud, intressimäärad, tingimused) nagu pangad.

| (27) | Uut laenulimiiti iseloomustasid järgmised põhijooned.






  — | Vahend jaotati kaheks alainstrumendiks mahus 2 miljardit Rootsi krooni (instrument A) ja mahus 1,5 miljardit Rootsi krooni (instrument B), mille jaoks riigid eraldasid 50 % summast. Mõlema instrumendi hinnakujundamise tingimused hõlmasid ettemaksu, kohustistasu, kasutustasu, tagatist ja lõpetamistasu. |
| --- | --- | --- |

(27)

Uut laenulimiiti iseloomustasid järgmised põhijooned.

—

Vahend jaotati kaheks alainstrumendiks mahus 2 miljardit Rootsi krooni (instrument A) ja mahus 1,5 miljardit Rootsi krooni (instrument B), mille jaoks riigid eraldasid 50 % summast. Mõlema instrumendi hinnakujundamise tingimused hõlmasid ettemaksu, kohustistasu, kasutustasu, tagatist ja lõpetamistasu.

| — | Laenulimiidi kasutamiseks pidi SAS täitma teatavaid tingimusi ning need tingimused olid instrumendi B puhul rangemad kui instrumendi A puhul (21). |
| --- | --- |

—

Laenulimiidi kasutamiseks pidi SAS täitma teatavaid tingimusi ning need tingimused olid instrumendi B puhul rangemad kui instrumendi A puhul (21).

| — | Uue laenulimiidi puhul jäi kehtima eelmise laenulimiidi tagatiste pakett ning lisaks anti kreeditoridele tagatis kõikide Widerøe aktsiate ja kõikide muude SAS Groupi koormamata põhivarade suhtes 2012. aasta detsembri seisuga. Seega oli uuel laenulimiidil esimese kategooria tagatis SASi mitmesuguste varade suhtes, mille hulka kuulub 100 % tütarettevõtjate Widerøe ja SAS Spare Engine'i aktsiatest, 18 õhusõidukit ja mitu kinnistut. Nende tagatiste arvestuslik väärtus hinnati ligikaudu 2,7 miljardile Rootsi kroonile (st ligikaudu 75 % uuest laenulimiidist) ja need jaotati proportsionaalselt instrumentide A ja B vahel. |
| --- | --- |

—

Uue laenulimiidi puhul jäi kehtima eelmise laenulimiidi tagatiste pakett ning lisaks anti kreeditoridele tagatis kõikide Widerøe aktsiate ja kõikide muude SAS Groupi koormamata põhivarade suhtes 2012. aasta detsembri seisuga. Seega oli uuel laenulimiidil esimese kategooria tagatis SASi mitmesuguste varade suhtes, mille hulka kuulub 100 % tütarettevõtjate Widerøe ja SAS Spare Engine'i aktsiatest, 18 õhusõidukit ja mitu kinnistut. Nende tagatiste arvestuslik väärtus hinnati ligikaudu 2,7 miljardile Rootsi kroonile (st ligikaudu 75 % uuest laenulimiidist) ja need jaotati proportsionaalselt instrumentide A ja B vahel.

| — | Instrumenti B võis kasutada alles siis, kui instrument A on täielikult ammendatud. Pärast 1. jaanuari 2014 oleks SASil olnud võimalik võtta sealt krediiti alles siis, kui Widerøe varade või aktsiate müük on lõpule viidud. |
| --- | --- |

—

Instrumenti B võis kasutada alles siis, kui instrument A on täielikult ammendatud. Pärast 1. jaanuari 2014 oleks SASil olnud võimalik võtta sealt krediiti alles siis, kui Widerøe varade või aktsiate müük on lõpule viidud.

| — | Uue laenulimiidi kehtivuse lõpptähtaeg oli 31. märts 2015. |
| --- | --- |

—

Uue laenulimiidi kehtivuse lõpptähtaeg oli 31. märts 2015.

| (28) | Uue laenulimiidi tingimused lepiti kokku 25. oktoobril 2012. See vajas muu hulgas aga iga asjaomase riigi parlamendi heakskiitu ja kollektiivlepingute sõlmimist lennu- ja salongipersonaliga. |
| --- | --- |

(28)

Uue laenulimiidi tingimused lepiti kokku 25. oktoobril 2012. See vajas muu hulgas aga iga asjaomase riigi parlamendi heakskiitu ja kollektiivlepingute sõlmimist lennu- ja salongipersonaliga.

| (29) | Riigid esitasid CITI poolt koostatud aruande kuupäevaga 7. november 2012 („CITI aruanne”), mille eesmärk oli hinnata, kas riikidega sarnases olukorras olev erainvestor oleks samasugustel tingimustel uues laenulimiidis osalenud. Lähtudes eeldusest, et plaani 4XNG aluspõhimõtteid edukalt rakendatakse, jõuti CITI aruandes järeldusele, et riikide uues laenulimiidis osalemine tähendaks [90–140] % suurust sisemist tulumäära, keskmiselt [4–9]-kordset cash-on-cash tulu, ja omakapitali väärtuse suurenemist ligikaudu [700 — 1 200] % (alates 2012. aasta novembrist kuni 2015. aasta märtsini) CITI aruandes jõuti järeldusele, et asjaomaste riikide nõutav tulu peab seega olema vähemalt sama suur kui sarnases olukorras olevate erainvestorite nõutav tulu. Aruandes ei hinnatud siiski, kui tõenäoline on, et SAS järgib edukalt plaani 4XNG aluspõhimõtteid, samuti ei hinnatud mõju, mida avaldab aluspõhimõtetest kõrvalekaldumine, näiteks suutmatus mittepõhivara realiseerida. |
| --- | --- |

(29)

Riigid esitasid CITI poolt koostatud aruande kuupäevaga 7. november 2012 („CITI aruanne”), mille eesmärk oli hinnata, kas riikidega sarnases olukorras olev erainvestor oleks samasugustel tingimustel uues laenulimiidis osalenud. Lähtudes eeldusest, et plaani 4XNG aluspõhimõtteid edukalt rakendatakse, jõuti CITI aruandes järeldusele, et riikide uues laenulimiidis osalemine tähendaks [90–140] % suurust sisemist tulumäära, keskmiselt [4–9]-kordset cash-on-cash tulu, ja omakapitali väärtuse suurenemist ligikaudu [700 — 1 200] % (alates 2012. aasta novembrist kuni 2015. aasta märtsini) CITI aruandes jõuti järeldusele, et asjaomaste riikide nõutav tulu peab seega olema vähemalt sama suur kui sarnases olukorras olevate erainvestorite nõutav tulu. Aruandes ei hinnatud siiski, kui tõenäoline on, et SAS järgib edukalt plaani 4XNG aluspõhimõtteid, samuti ei hinnatud mõju, mida avaldab aluspõhimõtetest kõrvalekaldumine, näiteks suutmatus mittepõhivara realiseerida.

| (30) | 19. detsembril 2012 teatas SAS, et kõik vajalikud tingimused uue laenulimiidi kehtima hakkamiseks (vt punkt 28) on täidetud, sealhulgas on olemas asjaomaste riikide parlamentide heakskiit. Alates sellest kuupäevast kuni 3. märtsini 2014 oli uus laenulimiit kehtiv ning asendas eelmise laenulimiidi (22). |
| --- | --- |

(30)

19. detsembril 2012 teatas SAS, et kõik vajalikud tingimused uue laenulimiidi kehtima hakkamiseks (vt punkt 28) on täidetud, sealhulgas on olemas asjaomaste riikide parlamentide heakskiit. Alates sellest kuupäevast kuni 3. märtsini 2014 oli uus laenulimiit kehtiv ning asendas eelmise laenulimiidi (22).

| (31) | 3. juuni 2013. aasta kirjas selgitasid Taani ja Rootsi, et Widerøe aktsiate 80 % ulatuses müümise (punkt 22) tagajärjel leppisid asjaomased riigid ja krediidipangad SASiga kokku uue laenulimiidi tingimuste muutmises, kuigi muutmisleping ei olnud veel ametlikult allkirjastatud. Ametliku uurimise käigus esitatud märkustes teatasid Taani ja Rootsi ametiasutused komisjonile, et uue laenulimiidi muutmise allkirjastasid kõik pooled ja see pidi jõustuma Widerøe tehingu lõpuleviimisel, st 30. septembril 2013. Need muudatused hõlmasid järgmist.






  — | Instrumendi A mahtu vähendatakse 1,173 miljardilt Rootsi kroonilt 0,8 miljardile kroonile ja selle kehtivuse lõpptähtaega pikendatakse viie kuu võrra 1. juunini 2014. |
| --- | --- | --- |

(31)

3. juuni 2013. aasta kirjas selgitasid Taani ja Rootsi, et Widerøe aktsiate 80 % ulatuses müümise (punkt 22) tagajärjel leppisid asjaomased riigid ja krediidipangad SASiga kokku uue laenulimiidi tingimuste muutmises, kuigi muutmisleping ei olnud veel ametlikult allkirjastatud. Ametliku uurimise käigus esitatud märkustes teatasid Taani ja Rootsi ametiasutused komisjonile, et uue laenulimiidi muutmise allkirjastasid kõik pooled ja see pidi jõustuma Widerøe tehingu lõpuleviimisel, st 30. septembril 2013. Need muudatused hõlmasid järgmist.

—

Instrumendi A mahtu vähendatakse 1,173 miljardilt Rootsi kroonilt 0,8 miljardile kroonile ja selle kehtivuse lõpptähtaega pikendatakse viie kuu võrra 1. juunini 2014.

| — | SAS annab [0,5–0,8] miljardit Rootsi krooni rahalistes vahendites instrumendi A tagatise jaoks. Ülejäänud [0,1–0,4] miljardit Rootsi krooni kindlustatakse uue laenulimiidi lepingus juba loetletud tagatistega. |
| --- | --- |

—

SAS annab [0,5–0,8] miljardit Rootsi krooni rahalistes vahendites instrumendi A tagatise jaoks. Ülejäänud [0,1–0,4] miljardit Rootsi krooni kindlustatakse uue laenulimiidi lepingus juba loetletud tagatistega.

| — | Instrumendiga A seotud 0,2 miljardit Rootsi krooni tühistatakse, kui maapealse teeninduse üksus on osaliselt müüdud. Uue laenulimiidi tühistamise ajaks 4. märtsil 2014 oli SAS teinud potentsiaalse ostjaga eellepingu (23). |
| --- | --- |

—

Instrumendiga A seotud 0,2 miljardit Rootsi krooni tühistatakse, kui maapealse teeninduse üksus on osaliselt müüdud. Uue laenulimiidi tühistamise ajaks 4. märtsil 2014 oli SAS teinud potentsiaalse ostjaga eellepingu (23).

| — | Instrumendi B mahtu vähendatakse 1,5 miljardilt Rootsi kroonilt 1,2 miljardile kroonile. |
| --- | --- |

—

Instrumendi B mahtu vähendatakse 1,5 miljardilt Rootsi kroonilt 1,2 miljardile kroonile.

5.   MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS

| (32) | Menetluse algatamise otsuses kahtles komisjon, kas asjaomased riigid, KAW ja pangad osalesid uues laenulimiidis samaväärsetel tingimustel, arvestades eeskätt järgmisi asjaolusid.






  — | Pankade antud varasem krediit SASile eelmises laenulimiidis osalemise raames. Pangad on oma osalust uues laenulimiidis ligikaudu poole võrra vähendanud ja piiranud seega oma üldist SASiga seotud krediidiriski uue laenulimiidi raames ligikaudu 50 %, samas kui asjaomased riigid — mis SASi püsivalt negatiivseid tulemusi arvestades ei olnud 2009. ja 2010. aastal toimunud märkimisõiguste emissioonidega seoses mingit tulu saanud — olid SASiga seotud riske suurendanud. |
| --- | --- | --- |

(32)

Menetluse algatamise otsuses kahtles komisjon, kas asjaomased riigid, KAW ja pangad osalesid uues laenulimiidis samaväärsetel tingimustel, arvestades eeskätt järgmisi asjaolusid.

—

Pankade antud varasem krediit SASile eelmises laenulimiidis osalemise raames. Pangad on oma osalust uues laenulimiidis ligikaudu poole võrra vähendanud ja piiranud seega oma üldist SASiga seotud krediidiriski uue laenulimiidi raames ligikaudu 50 %, samas kui asjaomased riigid — mis SASi püsivalt negatiivseid tulemusi arvestades ei olnud 2009. ja 2010. aastal toimunud märkimisõiguste emissioonidega seoses mingit tulu saanud — olid SASiga seotud riske suurendanud.

| — | Tõsiasi, et SAS oli 2012. aasta jaanuaris eelmise laenulimiidi täielikult ammendanud, mis võis mõjutada krediidipankade otsust osaleda uues instrumendis, et vältida edasist krediidi väljavõtmist ning tagada, et nende osalus laenulimiidis ei lähe ettevõtte raskusi arvestades täielikult kaotsi. |
| --- | --- |

—

Tõsiasi, et SAS oli 2012. aasta jaanuaris eelmise laenulimiidi täielikult ammendanud, mis võis mõjutada krediidipankade otsust osaleda uues instrumendis, et vältida edasist krediidi väljavõtmist ning tagada, et nende osalus laenulimiidis ei lähe ettevõtte raskusi arvestades täielikult kaotsi.

| — | Komisjoni jaoks jäi ebaselgeks, kas pankade otsust uues laenulimiidis osaleda mõjutas pidev finantstoetus, mida asjaomased riigid varasematel aastatel SASile olid andnud. Komisjon märkis ka, et asjaomaste riikide osalemine oli range eeldus, mille alusel eraettevõtjad uues laenulimiidis osalesid. |
| --- | --- |

—

Komisjoni jaoks jäi ebaselgeks, kas pankade otsust uues laenulimiidis osaleda mõjutas pidev finantstoetus, mida asjaomased riigid varasematel aastatel SASile olid andnud. Komisjon märkis ka, et asjaomaste riikide osalemine oli range eeldus, mille alusel eraettevõtjad uues laenulimiidis osalesid.

| — | Komisjon kahtles, kas KAWi osalemist uues laenulimiidis võib võrrelda erainvestori osalemisega, võttes arvesse KAWi seotust SASiga mitte üksnes osaluse, vaid ka SEB-panga kaudu. |
| --- | --- |

—

Komisjon kahtles, kas KAWi osalemist uues laenulimiidis võib võrrelda erainvestori osalemisega, võttes arvesse KAWi seotust SASiga mitte üksnes osaluse, vaid ka SEB-panga kaudu.

| (33) | Komisjon kahtles ka, kas asjaomaste riikide osalemist uues laenulimiidis võib pidada aktsionäri seisukohalt ratsionaalseks või mitte ning kas see vastaks turumajandusliku investeerimise põhimõttele, kui samaväärsete tingimuste kriteerium kõrvale jätta. Sellega seoses hindas komisjon, kas plaan 4XNG põhineb piisavalt kindlatel eeldustel, et innustada erainvestorit uues laenulimiidis osalema, ning kas plaani raames tehtud tundlikkusanalüüsid ei ole ülemäära optimistlikud. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon kahtles ka, kas asjaomaste riikide osalemist uues laenulimiidis võib pidada aktsionäri seisukohalt ratsionaalseks või mitte ning kas see vastaks turumajandusliku investeerimise põhimõttele, kui samaväärsete tingimuste kriteerium kõrvale jätta. Sellega seoses hindas komisjon, kas plaan 4XNG põhineb piisavalt kindlatel eeldustel, et innustada erainvestorit uues laenulimiidis osalema, ning kas plaani raames tehtud tundlikkusanalüüsid ei ole ülemäära optimistlikud.

| (34) | Näiteks viitas komisjon muu hulgas plaanis esitatud optimistlikele turukasvu näitajatele pakutavate istekohtkilomeetrite ja SKP arvestuses, samuti nullinflatsioonile ajavahemikul 2015–2017. Komisjon kahtles ka, kas uue krediidilepingu allkirjastamise ajal oli võimalik veenvalt prognoosida kõikide kokkuhoiu- ja varade võõrandamise algatuste edukat elluviimist. |
| --- | --- |

(34)

Näiteks viitas komisjon muu hulgas plaanis esitatud optimistlikele turukasvu näitajatele pakutavate istekohtkilomeetrite ja SKP arvestuses, samuti nullinflatsioonile ajavahemikul 2015–2017. Komisjon kahtles ka, kas uue krediidilepingu allkirjastamise ajal oli võimalik veenvalt prognoosida kõikide kokkuhoiu- ja varade võõrandamise algatuste edukat elluviimist.

| (35) | Seoses uue laenulimiidi tingimuste ja CITI hinnanguga oodatava tasuvuse kohta, mis tuleneb riikide osalemisest uues laenulimiidis, rõhutas komisjon tõsiasja, et CITI aruandes ei hinnatud plaani 4XNG ega koostatud finantsmudeli tundlikkusanalüüsi, vaid lähtuti üksnes esitatud teabest. Komisjon rõhutas ka, et CITI aruandes ei hinnatud uue laenulimiidi tagatist turutingimustes tegutseva erainvestori seisukohast, samuti ei käsitletud mõju, mida avaldavad tasuvusanalüüsile ebasoodsamate eeldustega (sh kohustuste täitmata jätmine) võimalikud alternatiivsed stsenaariumid. Siinkohal märkis komisjon, et CITI aruandes hinnati nulliga tõenäosust, et SAS järgmise kolme aasta jooksul kohustused täitmata jätab, mis tundub siiski riski alahindamisena. |
| --- | --- |

(35)

Seoses uue laenulimiidi tingimuste ja CITI hinnanguga oodatava tasuvuse kohta, mis tuleneb riikide osalemisest uues laenulimiidis, rõhutas komisjon tõsiasja, et CITI aruandes ei hinnatud plaani 4XNG ega koostatud finantsmudeli tundlikkusanalüüsi, vaid lähtuti üksnes esitatud teabest. Komisjon rõhutas ka, et CITI aruandes ei hinnatud uue laenulimiidi tagatist turutingimustes tegutseva erainvestori seisukohast, samuti ei käsitletud mõju, mida avaldavad tasuvusanalüüsile ebasoodsamate eeldustega (sh kohustuste täitmata jätmine) võimalikud alternatiivsed stsenaariumid. Siinkohal märkis komisjon, et CITI aruandes hinnati nulliga tõenäosust, et SAS järgmise kolme aasta jooksul kohustused täitmata jätab, mis tundub siiski riski alahindamisena.

| (36) | Neid asjaolusid arvesse võttes ei saanud komisjon välistada, et asjaomaste riikide osalemine uues laenulimiidis võib olla eelis SASi kasuks ELi toimimise artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(36)

Neid asjaolusid arvesse võttes ei saanud komisjon välistada, et asjaomaste riikide osalemine uues laenulimiidis võib olla eelis SASi kasuks ELi toimimise artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (37) | Kui uue laenulimiidiga anti riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kahtles komisjon, kas uut laenulimiiti võib lugeda siseturuga kokkusobivaks. Sellest lähtudes hindas komisjon, kas ELi toimimise lepingus sätestatud võimalikud kokkusobivuse põhjendused võiksid kehtida. Meetme laadi ja SASi raskusi arvesse võttes märkis komisjon, et ainsad asjakohased kriteeriumid on need, mis on seotud raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamisega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, lähtudes ühenduse suunistest raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (24) („suunised”). Komisjon jõudis siiski esialgsele järeldusele, et suunistes sätestatud päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi tingimused ei näi olevat täidetud. |
| --- | --- |

(37)

Kui uue laenulimiidiga anti riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kahtles komisjon, kas uut laenulimiiti võib lugeda siseturuga kokkusobivaks. Sellest lähtudes hindas komisjon, kas ELi toimimise lepingus sätestatud võimalikud kokkusobivuse põhjendused võiksid kehtida. Meetme laadi ja SASi raskusi arvesse võttes märkis komisjon, et ainsad asjakohased kriteeriumid on need, mis on seotud raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamisega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, lähtudes ühenduse suunistest raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (24) („suunised”). Komisjon jõudis siiski esialgsele järeldusele, et suunistes sätestatud päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi tingimused ei näi olevat täidetud.

6.   MÄRKUSED MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA

6.1.   Taani ja Rootsi märkused

| (38) | Taani ja Rootsi väitel toimus nende osalemine uues laenulimiidis turutingimustel, sest osaleti pankade ja KAWiga samaväärsetel tingimustel, mis välistab seega riigiabi olemasolu. |
| --- | --- |

(38)

Taani ja Rootsi väitel toimus nende osalemine uues laenulimiidis turutingimustel, sest osaleti pankade ja KAWiga samaväärsetel tingimustel, mis välistab seega riigiabi olemasolu.

| (39) | Taani ja Rootsi väitsid, et SAS ei kasutanud eelmist laenulimiiti ajavahemikul, mil toimusid nõupidamised uue laenulimiidi üle. Nad juhtisid tähelepanu 2012. aasta märtsis tehtud eelmise laenulimiidi muudatustele, millega kehtestati veelgi rangemad krediidi väljavõtmise tingimused, ning väitsid, et alates 2012. aasta juuni lõpust olid pankadel seega võimalus lükata kõik SASi esitatud krediidi väljavõtmise taotlused tagasi. SAS maksis laenulimiidist kasutusele võetud summa 2012. aasta märtsis täiel määral tagasi ning sestsaadik ei ole SAS eelmist laenulimiiti kasutanud. Seetõttu võib neid panku pidada põhjendatult nn välisinvestoriteks, kes osalevad uues laenulimiidis asjaomaste riikidega võrdsetel tingimustel, (25) ilma et neil oleks SASiga seotud olulisi tagamata riske (26). |
| --- | --- |

(39)

Taani ja Rootsi väitsid, et SAS ei kasutanud eelmist laenulimiiti ajavahemikul, mil toimusid nõupidamised uue laenulimiidi üle. Nad juhtisid tähelepanu 2012. aasta märtsis tehtud eelmise laenulimiidi muudatustele, millega kehtestati veelgi rangemad krediidi väljavõtmise tingimused, ning väitsid, et alates 2012. aasta juuni lõpust olid pankadel seega võimalus lükata kõik SASi esitatud krediidi väljavõtmise taotlused tagasi. SAS maksis laenulimiidist kasutusele võetud summa 2012. aasta märtsis täiel määral tagasi ning sestsaadik ei ole SAS eelmist laenulimiiti kasutanud. Seetõttu võib neid panku pidada põhjendatult nn välisinvestoriteks, kes osalevad uues laenulimiidis asjaomaste riikidega võrdsetel tingimustel, (25) ilma et neil oleks SASiga seotud olulisi tagamata riske (26).

| (40) | Asjaolu suhtes, et KAW osaleb koos pankadega uues laenulimiidis, olid Taani ja Rootsi ametiasutused seisukohal, et KAWi majanduslik seotus SEBiga oli piiratud ning see ei saanud uues laenulimiidis osalemise otsusele mõju avaldada. |
| --- | --- |

(40)

Asjaolu suhtes, et KAW osaleb koos pankadega uues laenulimiidis, olid Taani ja Rootsi ametiasutused seisukohal, et KAWi majanduslik seotus SEBiga oli piiratud ning see ei saanud uues laenulimiidis osalemise otsusele mõju avaldada.

| (41) | Taani ja Rootsi arvavad ka, et plaan 4XNG oli realistlik ja seda on võimalik edukalt ellu viia. Nad väidavad, et kõiki, sh tuluprognoosidega (edaspidi „RASK” ehk tulu pakutava istekohtkilomeetri kohta), (27) kulude kokkuhoidmise meetmete ja kavandatavate võõrandamistega seotud aspekte ja eeldusi analüüsiti hoolikalt, et vastata plaani 4XNG finantseesmärkidele ajavahemikuks 2014–2015. Lisaks kontrollisid plaani 4XNG ja kõiki selle aluseks olevaid eeldusi tähelepanelikult mõlema riigi välised finantsnõustajad (Goldman Sachs) ja pangad ([...]), kelle märkuste ja soovituste alusel plaani kohandati. Nad rõhutavad ka, et plaani eduka rakendamise eeldust uues laenulimiidis osalemise poolt otsustamise ajal toetas tõsiasi, et uue laenulimiidi eeltingimus oli uute kollektiivlepingute sõlmimine. Taani ja Rootsi sõnul näitas asjade käik 2012. aasta detsembrist uue laenulimiidi tühistamiseni 4. märtsil 2014, et plaaniga oldi saavutamas oodatavaid tulemusi (28). |
| --- | --- |

(41)

Taani ja Rootsi arvavad ka, et plaan 4XNG oli realistlik ja seda on võimalik edukalt ellu viia. Nad väidavad, et kõiki, sh tuluprognoosidega (edaspidi „RASK” ehk tulu pakutava istekohtkilomeetri kohta), (27) kulude kokkuhoidmise meetmete ja kavandatavate võõrandamistega seotud aspekte ja eeldusi analüüsiti hoolikalt, et vastata plaani 4XNG finantseesmärkidele ajavahemikuks 2014–2015. Lisaks kontrollisid plaani 4XNG ja kõiki selle aluseks olevaid eeldusi tähelepanelikult mõlema riigi välised finantsnõustajad (Goldman Sachs) ja pangad ([...]), kelle märkuste ja soovituste alusel plaani kohandati. Nad rõhutavad ka, et plaani eduka rakendamise eeldust uues laenulimiidis osalemise poolt otsustamise ajal toetas tõsiasi, et uue laenulimiidi eeltingimus oli uute kollektiivlepingute sõlmimine. Taani ja Rootsi sõnul näitas asjade käik 2012. aasta detsembrist uue laenulimiidi tühistamiseni 4. märtsil 2014, et plaaniga oldi saavutamas oodatavaid tulemusi (28).

| (42) | Uue laenulimiidi tingimused olid Taani ja Rootsi väitel tavaliste turutingimustega kooskõlas, sest need sarnanesid võrreldavate tehingute tingimustega ning lisaks olid uuel laenulimiidil suuremad ettemaksud ja rangemad väljavõtutingimused kui enamikul analüüsitud tehingutest. Tagatiste paketi kohta märgivad Taani ja Rootsi, et krediidipankade tegelikud finantsriskid olid tähtsusetud, sest tagatiste hinnanguline väärtus ületas oluliselt instrumendi A mahtu. Seetõttu oleks likvideerimise korral kõik krediidipankade nõuded kaetud tagatiste paketiga või SASi muude müüdavate varadega, nagu [...], osalus [...], jne. Lisaks tühistati 2013. aasta esimesel poolel oluline osa instrumendiga A seotud kohustustest. Taani ja Rootsi sõnul näitab see, et otsustades asjaomaste riikide ja KAWi kõrval uues laenulimiidis osaleda, lähtusid pangad kommertshuvidest ja tegutsesid ettevaatlikult. |
| --- | --- |

(42)

Uue laenulimiidi tingimused olid Taani ja Rootsi väitel tavaliste turutingimustega kooskõlas, sest need sarnanesid võrreldavate tehingute tingimustega ning lisaks olid uuel laenulimiidil suuremad ettemaksud ja rangemad väljavõtutingimused kui enamikul analüüsitud tehingutest. Tagatiste paketi kohta märgivad Taani ja Rootsi, et krediidipankade tegelikud finantsriskid olid tähtsusetud, sest tagatiste hinnanguline väärtus ületas oluliselt instrumendi A mahtu. Seetõttu oleks likvideerimise korral kõik krediidipankade nõuded kaetud tagatiste paketiga või SASi muude müüdavate varadega, nagu [...], osalus [...], jne. Lisaks tühistati 2013. aasta esimesel poolel oluline osa instrumendiga A seotud kohustustest. Taani ja Rootsi sõnul näitab see, et otsustades asjaomaste riikide ja KAWi kõrval uues laenulimiidis osaleda, lähtusid pangad kommertshuvidest ja tegutsesid ettevaatlikult.

| (43) | Taani ja Rootsi teatavad, et osalemine uues laenulimiidis on toonud laenulimiidi kreeditoridele olulist tulu, ilma et SAS oleks pidanud instrumenti kasutama. See peaks kinnitama seisukohta, et asjaomaste riikide osalemine uues laenulimiidis koos KAWi ja pankadega vastas täiel määral turumajandusliku investeerimise põhimõttele. |
| --- | --- |

(43)

Taani ja Rootsi teatavad, et osalemine uues laenulimiidis on toonud laenulimiidi kreeditoridele olulist tulu, ilma et SAS oleks pidanud instrumenti kasutama. See peaks kinnitama seisukohta, et asjaomaste riikide osalemine uues laenulimiidis koos KAWi ja pankadega vastas täiel määral turumajandusliku investeerimise põhimõttele.

6.2.   SAS Groupi märkused

| (44) | SAS Group väidab, et asjaomased riigid osalesid uues laenulimiidis aktsionäride, mitte avaliku sektori asutustena. Sellest tulenevalt eelistati niisuguses vahendis osalemist omakapitali sissemaksele, võttes arvesse olulist tulu, mis aktsionäridele/kreeditoridele tasude näol laekub, ning aktsiaväärtuse oodatavat kasvu. |
| --- | --- |

(44)

SAS Group väidab, et asjaomased riigid osalesid uues laenulimiidis aktsionäride, mitte avaliku sektori asutustena. Sellest tulenevalt eelistati niisuguses vahendis osalemist omakapitali sissemaksele, võttes arvesse olulist tulu, mis aktsionäridele/kreeditoridele tasude näol laekub, ning aktsiaväärtuse oodatavat kasvu.

| (45) | Samaväärsusega seoses märgib SAS Group, et need tingimused olid täidetud, võttes arvesse asjaolu, et pankadel ei olnud mingeid SASiga seotud riske ning seetõttu tuleks neid käsitleda nn välisinvestoritena. Ka ei mõjutanud asjaomaste riikide osalemine uues laenulimiidis pankade käitumist, sest just SAS — mitte pangad — taotles aktsionäride ühinemist uue laenulimiidiga. Lisaks väidab SAS Group, et pankade otsus osaleda uues laenulimiidis KAWi ja riikidega võrdsetel alustel tugines riski/tasuvusanalüüsi positiivsetele näitajatele. |
| --- | --- |

(45)

Samaväärsusega seoses märgib SAS Group, et need tingimused olid täidetud, võttes arvesse asjaolu, et pankadel ei olnud mingeid SASiga seotud riske ning seetõttu tuleks neid käsitleda nn välisinvestoritena. Ka ei mõjutanud asjaomaste riikide osalemine uues laenulimiidis pankade käitumist, sest just SAS — mitte pangad — taotles aktsionäride ühinemist uue laenulimiidiga. Lisaks väidab SAS Group, et pankade otsus osaleda uues laenulimiidis KAWi ja riikidega võrdsetel alustel tugines riski/tasuvusanalüüsi positiivsetele näitajatele.

| (46) | SAS Group kinnitab ka Taani ja Rootsi väidet, et plaani 4XNG aluseks olevad eeldused olid kindlad ja hõlmasid väga realistlikke prognoose kolme peamise teguri kohta: turukasv pakutavate istekohtkilomeetrite arvestuses, SKP kasv ajavahemikul 2015–2017 ja eeldatav nullinflatsioon. Peale selle kontrollisid plaani rakendamisega seotud riske väga tähelepanelikult ka kõik krediidipangad, pöörates erilist tähelepanu tulule pakutava istekohtkilomeetri kohta kui ettevõtte kasumlikkuse põhinäitajale. |
| --- | --- |

(46)

SAS Group kinnitab ka Taani ja Rootsi väidet, et plaani 4XNG aluseks olevad eeldused olid kindlad ja hõlmasid väga realistlikke prognoose kolme peamise teguri kohta: turukasv pakutavate istekohtkilomeetrite arvestuses, SKP kasv ajavahemikul 2015–2017 ja eeldatav nullinflatsioon. Peale selle kontrollisid plaani rakendamisega seotud riske väga tähelepanelikult ka kõik krediidipangad, pöörates erilist tähelepanu tulule pakutava istekohtkilomeetri kohta kui ettevõtte kasumlikkuse põhinäitajale.

| (47) | Samal ajal väidab SAS Group, et tagatiste paketti hinnati piisavalt ning oht, et SAS jätab plaani 4XNG elluviimise kohustused täitmata, oli maandatud. Seda kinnitab tõsiasi, et kulude kokkuhoid oli eeltingimus, mille alusel kreeditorid uue laenulimiidiga ühinesid ning et uute kollektiivlepingute sõlmimine 2012. aasta novembris oli plaani eduka elluviimise alus. |
| --- | --- |

(47)

Samal ajal väidab SAS Group, et tagatiste paketti hinnati piisavalt ning oht, et SAS jätab plaani 4XNG elluviimise kohustused täitmata, oli maandatud. Seda kinnitab tõsiasi, et kulude kokkuhoid oli eeltingimus, mille alusel kreeditorid uue laenulimiidiga ühinesid ning et uute kollektiivlepingute sõlmimine 2012. aasta novembris oli plaani eduka elluviimise alus.

| (48) | SAS Group kritiseeris ka komisjoni selle eest, et viimane ei arvestanud pankrotivõimalusega ning tõsiasjaga, et asjaomased riigid oleksid kaotanud oma ühisosaluse väärtuse, kui uut laenulimiiti ei oleks kättesaadavaks tehtud. Sellega seoses rõhutab SAS Group, et riigid osalesid uues laenulimiidis SASi põhiaktsionäridena, püüdes saada oma investeeringult mõistlikku tulu. |
| --- | --- |

(48)

SAS Group kritiseeris ka komisjoni selle eest, et viimane ei arvestanud pankrotivõimalusega ning tõsiasjaga, et asjaomased riigid oleksid kaotanud oma ühisosaluse väärtuse, kui uut laenulimiiti ei oleks kättesaadavaks tehtud. Sellega seoses rõhutab SAS Group, et riigid osalesid uues laenulimiidis SASi põhiaktsionäridena, püüdes saada oma investeeringult mõistlikku tulu.

| (49) | SAS Group annab teada, et plaani 4XNG rakendamine on toonud maksueelset kasumit summas 3 miljardit Rootsi krooni, mis tähendab, et SASi majandustulemused ajavahemikul 2012. aasta novembrist 2013. aasta juulini olid positiivsed. |
| --- | --- |

(49)

SAS Group annab teada, et plaani 4XNG rakendamine on toonud maksueelset kasumit summas 3 miljardit Rootsi krooni, mis tähendab, et SASi majandustulemused ajavahemikul 2012. aasta novembrist 2013. aasta juulini olid positiivsed.

6.3.   FAMi märkused

| (50) | KAWi varade haldamise eest vastutava ettevõtte FAMi sõnul otsustas KAW uues laenulimiidis osaleda, sõltumata oma huvidest SEBis ja SEBi riskidest SASis. FAMi väitel ei olnud KAWil SEBis enamusosalust, samuti ei saa öelda, et KAWil on SEBi üle kontroll. |
| --- | --- |

(50)

KAWi varade haldamise eest vastutava ettevõtte FAMi sõnul otsustas KAW uues laenulimiidis osaleda, sõltumata oma huvidest SEBis ja SEBi riskidest SASis. FAMi väitel ei olnud KAWil SEBis enamusosalust, samuti ei saa öelda, et KAWil on SEBi üle kontroll.

| (51) | FAM analüüsis plaani 4XNG, kaasnevaid finantsriske ja tagatiste paketti ning leidis, et uues laenulimiidis osalemine teenib KAWi huve. Sellest lähtudes võrdles FAM võimalust kaitsta KAWi pikaajalist investeeringut SASis ja selle investeeringu võimalikku edaspidist tasuvust ning suuri tasusid, mida SAS maksaks uue laenulimiidi raames, SASi likvideerimisega, mis ei osutunud majanduslikult huvipakkuvaks variandiks. |
| --- | --- |

(51)

FAM analüüsis plaani 4XNG, kaasnevaid finantsriske ja tagatiste paketti ning leidis, et uues laenulimiidis osalemine teenib KAWi huve. Sellest lähtudes võrdles FAM võimalust kaitsta KAWi pikaajalist investeeringut SASis ja selle investeeringu võimalikku edaspidist tasuvust ning suuri tasusid, mida SAS maksaks uue laenulimiidi raames, SASi likvideerimisega, mis ei osutunud majanduslikult huvipakkuvaks variandiks.

| (52) | FAM nõustub ka Taani, Rootsi ja SAS Groupi arvamusega, et kõik aktsionärid osalesid uues laenulimiidis võrdsetel alustel, ilma mis tahes allutatuse, ebaproportsionaalsete õigusteta tagatistele või muul viisil asümmeetriliste tingimusteta. Uues laenulimiidis osalemise otsuse aluseks oli põhjalik analüüs kasumlikkuse väljavaadete kohta, mida tugev ja konkurentsivõimeline SAS edaspidi pakub. |
| --- | --- |

(52)

FAM nõustub ka Taani, Rootsi ja SAS Groupi arvamusega, et kõik aktsionärid osalesid uues laenulimiidis võrdsetel alustel, ilma mis tahes allutatuse, ebaproportsionaalsete õigusteta tagatistele või muul viisil asümmeetriliste tingimusteta. Uues laenulimiidis osalemise otsuse aluseks oli põhjalik analüüs kasumlikkuse väljavaadete kohta, mida tugev ja konkurentsivõimeline SAS edaspidi pakub.

| (53) | FAM jagab Taani ja Rootsi seisukohta, et krediidipankade otsus uues laenulimiidis osaleda põhines kommertskaalutlustel, sest nende risk eelmise laenulimiidi raames oli üksnes teoreetiline. FAMi väitel olid pangad uues laenulimiidis osalemiseks veel vähem motiveeritud kui asjaomased riigid ja KAW, sest viimased võisid arvestada aktsiahinna tõusuga. Seepärast leiab FAM, et samaväärsuse tingimused tuleb lugeda täidetuks. |
| --- | --- |

(53)

FAM jagab Taani ja Rootsi seisukohta, et krediidipankade otsus uues laenulimiidis osaleda põhines kommertskaalutlustel, sest nende risk eelmise laenulimiidi raames oli üksnes teoreetiline. FAMi väitel olid pangad uues laenulimiidis osalemiseks veel vähem motiveeritud kui asjaomased riigid ja KAW, sest viimased võisid arvestada aktsiahinna tõusuga. Seepärast leiab FAM, et samaväärsuse tingimused tuleb lugeda täidetuks.

7.   MEETME HINDAMINE

7.1.   Riigiabi olemasolu

| (54) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(54)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (55) | Seega laieneb riigiabi mõiste mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt. |
| --- | --- |

(55)

Seega laieneb riigiabi mõiste mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt.

| (56) | Meetme puhul on tegemist riigiabiga, kui see pärineb riigi vahenditest ja on käsitletav riigi meetmena. Põhimõtteliselt on riigi vahendid liikmesriigi ja selle avaliku sektori asutuste vahendid, samuti selliste riigi osalusega äriühingute vahendid, keda avaliku sektori asutustel on õigus otseselt või kaudselt kontrollida. |
| --- | --- |

(56)

Meetme puhul on tegemist riigiabiga, kui see pärineb riigi vahenditest ja on käsitletav riigi meetmena. Põhimõtteliselt on riigi vahendid liikmesriigi ja selle avaliku sektori asutuste vahendid, samuti selliste riigi osalusega äriühingute vahendid, keda avaliku sektori asutustel on õigus otseselt või kaudselt kontrollida.

| (57) | Ei saa vaidlustada, et asjaomane meede hõlmas riigiabi, sest seda rahastati riikide eelarvevahenditest ning see on käsitletav riigi meetmena. Eeskätt võib märkida, et Taani ja Rootsi parlamendid kiitsid heaks mõlema valitsuse osalemise uues laenulimiidis (punkt 30). |
| --- | --- |

(57)

Ei saa vaidlustada, et asjaomane meede hõlmas riigiabi, sest seda rahastati riikide eelarvevahenditest ning see on käsitletav riigi meetmena. Eeskätt võib märkida, et Taani ja Rootsi parlamendid kiitsid heaks mõlema valitsuse osalemise uues laenulimiidis (punkt 30).

| (58) | Kõnealune meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning eeldatavalt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(58)

Kõnealune meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning eeldatavalt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (59) | Väljakujunenud kohtupraktikas on sedastatud, et kui liikmesriigi antud finantstoetus tugevdab teatava ettevõtja positsiooni võrreldes muude liidusiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, on sel liikmesriikide vahelisele kaubandusele ja konkurentsile vähemalt potentsiaalne mõju (29). Komisjon on sellega seoses seisukohal, et riigi vahendite kaudu SASile antud võimalik majanduslik eelis vastab sellele tingimusele. SAS konkureerib muude lennuettevõtjatega Euroopa Liidus ja EMPs, eeskätt alates lennutranspordi liberaliseerimise kolmanda etapi („kolmas pakett”) kehtima hakkamisest 1. jaanuaril 1993 (30). ELi-siseste suhteliselt lühikeste vahemaadega reiside puhul konkureerib lennutransport lisaks ka maantee- ja raudteetranspordiga ning järelikult võib see mõjutada ka maantee- ja raudteeveo ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(59)

Väljakujunenud kohtupraktikas on sedastatud, et kui liikmesriigi antud finantstoetus tugevdab teatava ettevõtja positsiooni võrreldes muude liidusiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, on sel liikmesriikide vahelisele kaubandusele ja konkurentsile vähemalt potentsiaalne mõju (29). Komisjon on sellega seoses seisukohal, et riigi vahendite kaudu SASile antud võimalik majanduslik eelis vastab sellele tingimusele. SAS konkureerib muude lennuettevõtjatega Euroopa Liidus ja EMPs, eeskätt alates lennutranspordi liberaliseerimise kolmanda etapi („kolmas pakett”) kehtima hakkamisest 1. jaanuaril 1993 (30). ELi-siseste suhteliselt lühikeste vahemaadega reiside puhul konkureerib lennutransport lisaks ka maantee- ja raudteetranspordiga ning järelikult võib see mõjutada ka maantee- ja raudteeveo ettevõtjaid.

| (60) | Riigiabi mõiste ainus kriteerium on seega küsimus, kas meetmega anti SASile valikuline põhjendamatu majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(60)

Riigiabi mõiste ainus kriteerium on seega küsimus, kas meetmega anti SASile valikuline põhjendamatu majanduslik eelis.

| (61) | Võttes arvesse uue laenulimiidi tühistamist alates 4. märtsist 2014 on komisjon hinnanud, kas alates uue laenulimiidi loomisest 2012. aastal kuni selle tühistamiseni 2014. aastal anti SASile instrumendiga valikuline põhjendamatu majanduslik eelis või mitte. |
| --- | --- |

(61)

Võttes arvesse uue laenulimiidi tühistamist alates 4. märtsist 2014 on komisjon hinnanud, kas alates uue laenulimiidi loomisest 2012. aastal kuni selle tühistamiseni 2014. aastal anti SASile instrumendiga valikuline põhjendamatu majanduslik eelis või mitte.

7.2.   SASi majanduslik eelis

| (62) | Selleks et teha kindlaks, kas SASile anti riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas lennuettevõtja sai majandusliku eelise, mida ta ei oleks saanud tavalistel turutingimustel. Selle küsimuse uurimiseks juhindub komisjon turumajandusliku investeerimise põhimõttest, mille kohaselt ei ole tegemist riigiabiga juhul, kui turumajanduse tavatingimustes tegutsev eraõiguslik investor, kelle suurus on avaliku sektori asutustega võrreldav, oleks sarnaste asjaolude korral võinud pakkuda abisaajale asjaomast meedet. |
| --- | --- |

(62)

Selleks et teha kindlaks, kas SASile anti riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas lennuettevõtja sai majandusliku eelise, mida ta ei oleks saanud tavalistel turutingimustel. Selle küsimuse uurimiseks juhindub komisjon turumajandusliku investeerimise põhimõttest, mille kohaselt ei ole tegemist riigiabiga juhul, kui turumajanduse tavatingimustes tegutsev eraõiguslik investor, kelle suurus on avaliku sektori asutustega võrreldav, oleks sarnaste asjaolude korral võinud pakkuda abisaajale asjaomast meedet.

| (63) | Turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt peab komisjon seega hindama, kas erainvestor oleks sooritanud kõnealuse tehingu samadel tingimustel. Lähtutakse eeldusest, et hüpoteetiline investor tegutseb ettevaatliku investeerijana, kes sooviks saada maksimaalset kasumit, võtmata siiski saadava tuluga võrreldes liiga suuri riske (31). |
| --- | --- |

(63)

Turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt peab komisjon seega hindama, kas erainvestor oleks sooritanud kõnealuse tehingu samadel tingimustel. Lähtutakse eeldusest, et hüpoteetiline investor tegutseb ettevaatliku investeerijana, kes sooviks saada maksimaalset kasumit, võtmata siiski saadava tuluga võrreldes liiga suuri riske (31).

| (64) | Põhimõtteliselt ei ole riigi vahenditest tehtud sissemakse riigiabi juhul, kui see on tehtud erainvestori olulise sissemaksega samaaegselt ning viimasega sarnastel asjaoludel ja samasugustel tingimustel (samaväärsuse põhimõte) (32). |
| --- | --- |

(64)

Põhimõtteliselt ei ole riigi vahenditest tehtud sissemakse riigiabi juhul, kui see on tehtud erainvestori olulise sissemaksega samaaegselt ning viimasega sarnastel asjaoludel ja samasugustel tingimustel (samaväärsuse põhimõte) (32).

7.2.1.   Riikide, KAWi ja pankade osalemine uues laenulimiidis samaväärsetel tingimustel

| (65) | Komisjon märgib, et uue laenulimiidiga seotud krediidipangad osalesid ka eelmises laenulimiidis. Uue laenulimiidi puhul aga suurendasid asjaomased riigid oma SASiga seotud riske, samas kui pangad vähendasid oma osalust umbes poole võrra (366 miljonilt eurolt ligikaudu 200 miljoni euroni), kärpides seega kehtiva laenulimiidi raames SASile antud üldist krediiti ligikaudu 50 % võrra. Seda arvestades väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlusi, et samaväärsuse põhimõte on täidetud, sest asjaomased riigid ja pangad ei tundunud olevat sarnases olukorras. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon märgib, et uue laenulimiidiga seotud krediidipangad osalesid ka eelmises laenulimiidis. Uue laenulimiidi puhul aga suurendasid asjaomased riigid oma SASiga seotud riske, samas kui pangad vähendasid oma osalust umbes poole võrra (366 miljonilt eurolt ligikaudu 200 miljoni euroni), kärpides seega kehtiva laenulimiidi raames SASile antud üldist krediiti ligikaudu 50 % võrra. Seda arvestades väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlusi, et samaväärsuse põhimõte on täidetud, sest asjaomased riigid ja pangad ei tundunud olevat sarnases olukorras.

| (66) | Taani, Rootsi ja SAS Groupi väitel ei olnud krediidipankadel uues laenulimiidis osalemise üle peetavate nõupidamiste ajal eelmise laenulimiidi raames mingeid kehtivaid riske. Seega tuleks panku lugeda nn välisinvestoriteks, mis on riikide ja KAWiga samaväärses olukorras. |
| --- | --- |

(66)

Taani, Rootsi ja SAS Groupi väitel ei olnud krediidipankadel uues laenulimiidis osalemise üle peetavate nõupidamiste ajal eelmise laenulimiidi raames mingeid kehtivaid riske. Seega tuleks panku lugeda nn välisinvestoriteks, mis on riikide ja KAWiga samaväärses olukorras.

| (67) | Komisjon märgib, et 2012. aasta jaanuaris oli SAS eelmise laenulimiidi täielikult ammendanud (punkt 20). 2012. aasta märtsis eelmisesse laenulimiiti tehtud muudatuste hulgas oli kasutatud summa täieliku ja kohese tagasimaksmise tingimus. 2012. aasta märtsis maksti summad täiel määral tagasi ja samal kuul eelmisesse laenulimiiti tehtud muudatuste tõttu oli SASil seejärel väga keeruline instrumenti kasutada (33). Peale selle pidi SAS esitama 2012. aasta juuniks rekapitaliseerimiskava, mille pidid kinnitama nõukogu ning asjaomased riigid ja KAW kui põhiaktsionärid. Pangad lükkasid selle kava esialgu tagasi. Alles 2012. aasta novembris otsustasid asjaomased riigid pärast läbivaadatud plaani 4XNG hoolikat analüüsimist uues laenulimiidis osaleda ning seejärel tegid sama ka pangad. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon märgib, et 2012. aasta jaanuaris oli SAS eelmise laenulimiidi täielikult ammendanud (punkt 20). 2012. aasta märtsis eelmisesse laenulimiiti tehtud muudatuste hulgas oli kasutatud summa täieliku ja kohese tagasimaksmise tingimus. 2012. aasta märtsis maksti summad täiel määral tagasi ja samal kuul eelmisesse laenulimiiti tehtud muudatuste tõttu oli SASil seejärel väga keeruline instrumenti kasutada (33). Peale selle pidi SAS esitama 2012. aasta juuniks rekapitaliseerimiskava, mille pidid kinnitama nõukogu ning asjaomased riigid ja KAW kui põhiaktsionärid. Pangad lükkasid selle kava esialgu tagasi. Alles 2012. aasta novembris otsustasid asjaomased riigid pärast läbivaadatud plaani 4XNG hoolikat analüüsimist uues laenulimiidis osaleda ning seejärel tegid sama ka pangad.

| (68) | Seetõttu väitsid Taani ja Rootsi ametiasutused ja SAS Group, et SASil takistati tulemuslikult eelmise laenulimiidi vahendite väljavõtmist taotleda. Neist asjaoludest teadlikuna pidid pangad otsustama, kas jätkata eelmise laenulimiidiga kuni selle kehtivuse lõppemiseni juunis 2013 või osaleda uues laenulimiidis võrdsetel alustel asjaomaste riikide ja KAWiga, vaatamata tõsiasjale, et riigid ja KAW olid aktsionäridena osalemiseks rohkem motiveeritud, sest pärast plaani 4XNG rakendamist võis nende aktsiate väärtus kasvada. |
| --- | --- |

(68)

Seetõttu väitsid Taani ja Rootsi ametiasutused ja SAS Group, et SASil takistati tulemuslikult eelmise laenulimiidi vahendite väljavõtmist taotleda. Neist asjaoludest teadlikuna pidid pangad otsustama, kas jätkata eelmise laenulimiidiga kuni selle kehtivuse lõppemiseni juunis 2013 või osaleda uues laenulimiidis võrdsetel alustel asjaomaste riikide ja KAWiga, vaatamata tõsiasjale, et riigid ja KAW olid aktsionäridena osalemiseks rohkem motiveeritud, sest pärast plaani 4XNG rakendamist võis nende aktsiate väärtus kasvada.

| (69) | Kuigi komisjon peab tõenäoliseks, et pankadel (vähemalt need, millel puudusid muud SASiga seotud tagamata kahepoolsed riskid), ei olnud uues laenulimiidis osalemise kasuks otsustamise ajal eelmise laenulimiidiga seotud olulisi riske, oli komisjoni arvates siiski olemas oht, et SAS oleks täitnud krediidi väljavõtmise tingimusi enne uue laenulimiidi kasutuselevõttu. Tõsiasi, et seda ei toimunud ning et eelmist laenulimiiti ei kasutatud pärast selle täielikku tagasimaksmist 2012. aasta märtsis, ei ole siinkohal oluline. Sellest lähtudes näib, et pankadel olid eelmise laenulimiidi raames teatavad SASiga seotud riskid, mis riikidel (ja KAWil) puudusid. Seega ei saa komisjon nõustuda Taani ja Rootsi ametiasutuste väitega, et pangad osalesid uues laenulimiidis nn välisinvestoritena, jättes tähelepanuta eelmise laenulimiidiga seotud riskid. |
| --- | --- |

(69)

Kuigi komisjon peab tõenäoliseks, et pankadel (vähemalt need, millel puudusid muud SASiga seotud tagamata kahepoolsed riskid), ei olnud uues laenulimiidis osalemise kasuks otsustamise ajal eelmise laenulimiidiga seotud olulisi riske, oli komisjoni arvates siiski olemas oht, et SAS oleks täitnud krediidi väljavõtmise tingimusi enne uue laenulimiidi kasutuselevõttu. Tõsiasi, et seda ei toimunud ning et eelmist laenulimiiti ei kasutatud pärast selle täielikku tagasimaksmist 2012. aasta märtsis, ei ole siinkohal oluline. Sellest lähtudes näib, et pankadel olid eelmise laenulimiidi raames teatavad SASiga seotud riskid, mis riikidel (ja KAWil) puudusid. Seega ei saa komisjon nõustuda Taani ja Rootsi ametiasutuste väitega, et pangad osalesid uues laenulimiidis nn välisinvestoritena, jättes tähelepanuta eelmise laenulimiidiga seotud riskid.

| (70) | Komisjon ei saa nõustuda ka Taani ja Rootsiga selles, et mõne panga riskid eelmise laenulimiidiga seotud kahepoolsete instrumentide vormis (34) ei tähendanud uut laenulimiiti käsitlevate nõupidamiste ajal pankade jaoks mingeid finantsriske, kuna neid instrumente ei olnud võimalik kasutada enne eelmise laenulimiidi täielikku ammendamist. Nagu eelnevalt nimetatud, oli olemas risk — isegi kui see oli väidetavalt väike –, et krediidi väljavõtmise tingimused täidetakse, olenemata tõsiasjast, et pärast 2012. aasta märtsis tehtud muudatusi ja kehtestatud rangemaid tingimusi oli väga vähetõenäoline, et SAS eelmist laenulimiiti kasutab. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon ei saa nõustuda ka Taani ja Rootsiga selles, et mõne panga riskid eelmise laenulimiidiga seotud kahepoolsete instrumentide vormis (34) ei tähendanud uut laenulimiiti käsitlevate nõupidamiste ajal pankade jaoks mingeid finantsriske, kuna neid instrumente ei olnud võimalik kasutada enne eelmise laenulimiidi täielikku ammendamist. Nagu eelnevalt nimetatud, oli olemas risk — isegi kui see oli väidetavalt väike –, et krediidi väljavõtmise tingimused täidetakse, olenemata tõsiasjast, et pärast 2012. aasta märtsis tehtud muudatusi ja kehtestatud rangemaid tingimusi oli väga vähetõenäoline, et SAS eelmist laenulimiiti kasutab.

| (71) | Lisaks näib, et mõnel pangal olid muud SASiga seotud riskid. Näiteks peale eelmises laenulimiidis osalemise oli [...] — 30. septembri 2012. aasta seisuga — [200–600] miljoni Rootsi krooni ulatuses SASiga seotud tagamata (ja kasutamata) kahepoolseid riske, samuti [500–900] miljoni Rootsi krooni ulatuses krediitkaartidega seotud tagamata riske. Seega oleks ta pidanud vastutama kõikide kliendihüvitistest tulenevate kulude katmise eest, kui SAS oleks vastavad lennud tühistanud. Kuigi see krediitkaartidega seotud tagamata risk moodustas [0–2] % [...] kogu krediidiportfellist, mille maht on ligikaudu [1 000 — 3 000] miljardit Rootsi krooni, tähendas see sellegipoolest finantsriski ja seepärast ei saa nõustuda väitega, et otsustades uues laenulimiidis osaleda oli [...] asjaomaste riikidega võrreldes samasugusel positsioonil. |
| --- | --- |

(71)

Lisaks näib, et mõnel pangal olid muud SASiga seotud riskid. Näiteks peale eelmises laenulimiidis osalemise oli [...] — 30. septembri 2012. aasta seisuga — [200–600] miljoni Rootsi krooni ulatuses SASiga seotud tagamata (ja kasutamata) kahepoolseid riske, samuti [500–900] miljoni Rootsi krooni ulatuses krediitkaartidega seotud tagamata riske. Seega oleks ta pidanud vastutama kõikide kliendihüvitistest tulenevate kulude katmise eest, kui SAS oleks vastavad lennud tühistanud. Kuigi see krediitkaartidega seotud tagamata risk moodustas [0–2] % [...] kogu krediidiportfellist, mille maht on ligikaudu [1 000 — 3 000] miljardit Rootsi krooni, tähendas see sellegipoolest finantsriski ja seepärast ei saa nõustuda väitega, et otsustades uues laenulimiidis osaleda oli [...] asjaomaste riikidega võrreldes samasugusel positsioonil.

| (72) | Lisaks olid kolmel muul pangal riskid õhusõidukiga seotud tagasimaksmata rahastamisvahendite kujul (nt [...]). Kuigi asjaomased riigid väidavad, et rahastus oli tagatud õhusõidukiga ega tähendanud pankade jaoks finantsriski, sest need oleks võinud kergesti turul müüa, ei ole selle kohta faktilisi tõendeid. Jääb ebaselgeks, kas õhusõiduki kiirmüügi korral oleks kogusumma tõepoolest tagasi saadud. |
| --- | --- |

(72)

Lisaks olid kolmel muul pangal riskid õhusõidukiga seotud tagasimaksmata rahastamisvahendite kujul (nt [...]). Kuigi asjaomased riigid väidavad, et rahastus oli tagatud õhusõidukiga ega tähendanud pankade jaoks finantsriski, sest need oleks võinud kergesti turul müüa, ei ole selle kohta faktilisi tõendeid. Jääb ebaselgeks, kas õhusõiduki kiirmüügi korral oleks kogusumma tõepoolest tagasi saadud.

| (73) | Menetluse algatamise otsuses pidas komisjon küsitavaks, kas pankade käitumist võis mõjutada asjaomaste riikide tegevus, võttes arvesse pidevat finantstoetust, mida riigid lennuettevõtjale varasematel aastatel olid andnud (nt 2009. ja 2010. aastal toimunud märkimisõiguste emissioon). Ka olid pangad valmis uues laenulimiidis osalema üksnes tingimusel, et asjaomased riigid selles osalevad, nagu on märgitud punktides 23 ja 24. |
| --- | --- |

(73)

Menetluse algatamise otsuses pidas komisjon küsitavaks, kas pankade käitumist võis mõjutada asjaomaste riikide tegevus, võttes arvesse pidevat finantstoetust, mida riigid lennuettevõtjale varasematel aastatel olid andnud (nt 2009. ja 2010. aastal toimunud märkimisõiguste emissioon). Ka olid pangad valmis uues laenulimiidis osalema üksnes tingimusel, et asjaomased riigid selles osalevad, nagu on märgitud punktides 23 ja 24.

| (74) | Põhimõtteliselt on komisjon seisukohal, et samaväärsuse tingimus ei saa kehtida juhtudel, kus riikide osalemine on range eeldus, mille alusel eraettevõtjad tehingus osalevad. |
| --- | --- |

(74)

Põhimõtteliselt on komisjon seisukohal, et samaväärsuse tingimus ei saa kehtida juhtudel, kus riikide osalemine on range eeldus, mille alusel eraettevõtjad tehingus osalevad.

| (75) | Ametliku uurimise käigus väitsid Taani, Rootsi ja SAS Group, et uue laenulimiidi üle peetavate nõupidamiste üheski etapis ei leidnud pangad, et neile oleks nn halba mõju avaldanud asjaomaste riikide varasem tegevus ja jätkuv valmisolek SASi toetada, hoolimata tõsiasjast, et riikide tuluprognoosid 2009. ja 2010. aasta märkimisõiguste emissioonide suhtes ei täitunud. |
| --- | --- |

(75)

Ametliku uurimise käigus väitsid Taani, Rootsi ja SAS Group, et uue laenulimiidi üle peetavate nõupidamiste üheski etapis ei leidnud pangad, et neile oleks nn halba mõju avaldanud asjaomaste riikide varasem tegevus ja jätkuv valmisolek SASi toetada, hoolimata tõsiasjast, et riikide tuluprognoosid 2009. ja 2010. aasta märkimisõiguste emissioonide suhtes ei täitunud.

| (76) | Komisjon ei saa välistada võimalust, et eraettevõtjad ei oleks olnud valmis investeerima selliste tulemuste ja ettearvamatute prognoosidega ettevõtmisse, v.a asjaomaste riikide osalemise korral. Samal ajal ei saa välistada ka võimalust, et asjaomased riigid, mis olid keeldunud pakkumast uut omakapitali ja osalemast allutatud laenulimiidis, ei soovinud enam SASi täiendavaid vahendeid paigutada. Neist kaalutlustest hoolimata ei ole komisjon siiski veendunud, et asjaomaste riikide osalemine uues laenulimiidis toimus krediidipankadega samaväärsetel tingimustel, võttes arvesse asjaolu, et riikide osalemisest johtuvalt piirasid pangad oma üldist SASiga seotud krediidiriski ligikaudu 50 % võrra, samas kui asjaomased riigid suurendasid oma SASiga seotud riske. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon ei saa välistada võimalust, et eraettevõtjad ei oleks olnud valmis investeerima selliste tulemuste ja ettearvamatute prognoosidega ettevõtmisse, v.a asjaomaste riikide osalemise korral. Samal ajal ei saa välistada ka võimalust, et asjaomased riigid, mis olid keeldunud pakkumast uut omakapitali ja osalemast allutatud laenulimiidis, ei soovinud enam SASi täiendavaid vahendeid paigutada. Neist kaalutlustest hoolimata ei ole komisjon siiski veendunud, et asjaomaste riikide osalemine uues laenulimiidis toimus krediidipankadega samaväärsetel tingimustel, võttes arvesse asjaolu, et riikide osalemisest johtuvalt piirasid pangad oma üldist SASiga seotud krediidiriski ligikaudu 50 % võrra, samas kui asjaomased riigid suurendasid oma SASiga seotud riske.

| (77) | Seoses küsimusega, kas KAWi käitumist võib käsitleda võrdlusalusena erainvestori tegevuse kindlaksmääramisel või mitte, näitas ametlik uurimine, et KAWi seotus SASiga, mis tulenes osalusest SEBis, ei olnud nii suur, kui menetluse algatamise otsuses on viidatud. Võttes arvesse asjaolu, et KAWil on SEBis vaid vähemusosalus ning et SEBi SASiga seotud risk oli piiratud, võib väita, et KAWi motiveerisid uues laenulimiidis osalema investeeringu kasumlikkuse väljavaated. |
| --- | --- |

(77)

Seoses küsimusega, kas KAWi käitumist võib käsitleda võrdlusalusena erainvestori tegevuse kindlaksmääramisel või mitte, näitas ametlik uurimine, et KAWi seotus SASiga, mis tulenes osalusest SEBis, ei olnud nii suur, kui menetluse algatamise otsuses on viidatud. Võttes arvesse asjaolu, et KAWil on SEBis vaid vähemusosalus ning et SEBi SASiga seotud risk oli piiratud, võib väita, et KAWi motiveerisid uues laenulimiidis osalema investeeringu kasumlikkuse väljavaated.

| (78) | Eelnevast teabest lähtuvalt ei ole ametlik uurimine võimaldanud komisjonil kindlalt järeldada, et asjaomane tehing toimus samaväärsetel alustel. |
| --- | --- |

(78)

Eelnevast teabest lähtuvalt ei ole ametlik uurimine võimaldanud komisjonil kindlalt järeldada, et asjaomane tehing toimus samaväärsetel alustel.

| (79) | Samaväärsuse hindamisest olenemata on komisjon uurinud ka seda, kas asjaomaste riikide osalemist uues laenulimiidis võiks pidada aktsionäri seisukohast ratsionaalseks või mitte ning kas see vastaks turumajandusliku investeerimise põhimõttele, kui samaväärsete tingimuste kriteerium kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(79)

Samaväärsuse hindamisest olenemata on komisjon uurinud ka seda, kas asjaomaste riikide osalemist uues laenulimiidis võiks pidada aktsionäri seisukohast ratsionaalseks või mitte ning kas see vastaks turumajandusliku investeerimise põhimõttele, kui samaväärsete tingimuste kriteerium kõrvale jätta.

7.2.2.   Hinnang asjaomaste riikide osalemise kohta uues laenulimiidis turumajandusliku investeerimise põhimõttest lähtuvalt

| (80) | Käsitletav küsimus on järgmine: kas asjaomaste riikidega samasugusel positsioonil erainvestor (st kui SASi olemasolev aktsionär, kes on samas olukorras kui riigid 2012. aastal) oleks sarnastel tingimustel uues laenulimiidis osalenud (35). |
| --- | --- |

(80)

Käsitletav küsimus on järgmine: kas asjaomaste riikidega samasugusel positsioonil erainvestor (st kui SASi olemasolev aktsionär, kes on samas olukorras kui riigid 2012. aastal) oleks sarnastel tingimustel uues laenulimiidis osalenud (35).

| (81) | Väliste finantsnõustajate (Goldman Sachs International ja CITI kui riikide nõustajad ning [...] kui kreeditoride nõustaja) sõltumatud analüüsid, mis koostati enne uue laenulimiidi lõplikku väljatöötamist, on osutunud selles küsimuses õpetlikuks. Taani ja Rootsi sõnul otsustasid asjaomased riigid uues laenulimiidis osaleda alles pärast seda, kui nende välisnõustajad olid plaani 4XNG hoolikalt uurinud ja uue laenulimiidi tingimusi oli kohandatud. |
| --- | --- |

(81)

Väliste finantsnõustajate (Goldman Sachs International ja CITI kui riikide nõustajad ning [...] kui kreeditoride nõustaja) sõltumatud analüüsid, mis koostati enne uue laenulimiidi lõplikku väljatöötamist, on osutunud selles küsimuses õpetlikuks. Taani ja Rootsi sõnul otsustasid asjaomased riigid uues laenulimiidis osaleda alles pärast seda, kui nende välisnõustajad olid plaani 4XNG hoolikalt uurinud ja uue laenulimiidi tingimusi oli kohandatud.

| (82) | Kuigi komisjon väljendas oma menetluse algatamise otsuses CITI koostatud aruande käsitlusulatuse suhtes mõningaid kahtlusi, on Taani ja Rootsi selgitanud, et nende otsus uues laenulimiidis osaleda lähtus kõikidest finantsnõustajate koostatud analüüsidest ning et seega ei tohiks CITI aruannet eraldiseisvalt hinnata. |
| --- | --- |

(82)

Kuigi komisjon väljendas oma menetluse algatamise otsuses CITI koostatud aruande käsitlusulatuse suhtes mõningaid kahtlusi, on Taani ja Rootsi selgitanud, et nende otsus uues laenulimiidis osaleda lähtus kõikidest finantsnõustajate koostatud analüüsidest ning et seega ei tohiks CITI aruannet eraldiseisvalt hinnata.

| (83) | Finantsnõustajatele anti muu hulgas ülesanne esitada plaani 4XNG ja uue laenulimiidi ning nendega seotud tundlike ja nõrkade kohtade kriitiline analüüs. Analüüsiti järjestikkuseid aruandeid, võttes arvesse SASi varasemaid tulemusi ja muid turuvaldkonna näitajaid. Nõustajad esitasid nii plaani 4XNG kui ka uue laenulimiidi jaoks mitmesuguseid riskimaandamise strateegiatega seotud soovitusi. Kooskõlas selle nõuandega soovisid asjaomased riigid plaani 4XNG mitmesuguseid parandusi teha (et tõhustada kulude kokkuhoidmise meetmeid ja kaasata täiendavaid algatusi) ning kohandada ka uue laenulimiidi tingimusi eesmärgiga vähendada krediidi väljavõtmise tõenäosust. |
| --- | --- |

(83)

Finantsnõustajatele anti muu hulgas ülesanne esitada plaani 4XNG ja uue laenulimiidi ning nendega seotud tundlike ja nõrkade kohtade kriitiline analüüs. Analüüsiti järjestikkuseid aruandeid, võttes arvesse SASi varasemaid tulemusi ja muid turuvaldkonna näitajaid. Nõustajad esitasid nii plaani 4XNG kui ka uue laenulimiidi jaoks mitmesuguseid riskimaandamise strateegiatega seotud soovitusi. Kooskõlas selle nõuandega soovisid asjaomased riigid plaani 4XNG mitmesuguseid parandusi teha (et tõhustada kulude kokkuhoidmise meetmeid ja kaasata täiendavaid algatusi) ning kohandada ka uue laenulimiidi tingimusi eesmärgiga vähendada krediidi väljavõtmise tõenäosust.

| (84) | Plaani 4XNG analüüsimise käigus tegid välisnõustajad kindlaks peamised võimalikud riskivaldkonnad, sh kulude kokkuhoidmise eesmärgid, võõrandamised ning RASK-näitajatega seotud surve, millele nad erilist tähelepanu pöörasid. Selle riskihinnangu tulemuseks olid muu hulgas järgmised tähelepanekud:






  — | Kulude kokkuhoidmise meetmed
  Lähtudes välisnõuannetest muudeti plaani 4XNG ja tugevdati seda nii, et see hõlmaks kulude kokkhoiu algatusi mahus ligikaudu [1–4] miljardit Rootsi krooni aastas (suurendati esialgset eesmärki [1–4] miljardit Rootsi krooni aastas). Kuigi kulude kokkuhoidmise eesmärkide saavutamata jäämist loeti probleemiks, tuli põhisammuna, millega plaani 4XNG riske enne uue laenulimiidi lõplikku väljatöötamist vähendada, sõlmida 2012. aasta novembris uued kollektiivlepingud, mis hõlmasid töötajate hüvitiste kärpimist ja pensionisüsteemi muudatusi. Sellega kaasnes veidi alla [0–3] miljardi Rootsi krooni suurune kulude kokkuhoidmine aastas [...], mis asjaomaste riikide nõudel pidi toimuma enne, kui uus laenulimiit võis kehtima hakata. |
| --- | --- | --- |

(84)

Plaani 4XNG analüüsimise käigus tegid välisnõustajad kindlaks peamised võimalikud riskivaldkonnad, sh kulude kokkuhoidmise eesmärgid, võõrandamised ning RASK-näitajatega seotud surve, millele nad erilist tähelepanu pöörasid. Selle riskihinnangu tulemuseks olid muu hulgas järgmised tähelepanekud:

—

Kulude kokkuhoidmise meetmed

Lähtudes välisnõuannetest muudeti plaani 4XNG ja tugevdati seda nii, et see hõlmaks kulude kokkhoiu algatusi mahus ligikaudu [1–4] miljardit Rootsi krooni aastas (suurendati esialgset eesmärki [1–4] miljardit Rootsi krooni aastas). Kuigi kulude kokkuhoidmise eesmärkide saavutamata jäämist loeti probleemiks, tuli põhisammuna, millega plaani 4XNG riske enne uue laenulimiidi lõplikku väljatöötamist vähendada, sõlmida 2012. aasta novembris uued kollektiivlepingud, mis hõlmasid töötajate hüvitiste kärpimist ja pensionisüsteemi muudatusi. Sellega kaasnes veidi alla [0–3] miljardi Rootsi krooni suurune kulude kokkuhoidmine aastas [...], mis asjaomaste riikide nõudel pidi toimuma enne, kui uus laenulimiit võis kehtima hakata.

| — | Võõrandamised
  Kuna väline finantsnõustaja vaidlustas varade võõrandamisega seotud esialgsed eeldused ja protsessi käigus tuli ilmsiks uut teavet, kaldus plaani 4XNG raames kavandatud võõrandamiste lõppnimekiri kõrvale sellest, mida SAS algselt ette nägi (36). Asjaomaste riikide finantsnõustaja jõudis järeldusele, et plaani 4XNG lõplikus versioonis kajastuvad võõrandamised (mille arvestuslik võõrandamisväärtus on ligikaudu 3,0 miljardit Rootsi krooni) on eeldatava ajakava jooksul teostatavad. Uus laenulimiit sisaldas ka tingimusi Widerøe müümise ajastuse kohta, samuti võõrandamistulude ranget kasutamist uue laenulimiidi vahendite tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

—

Võõrandamised

Kuna väline finantsnõustaja vaidlustas varade võõrandamisega seotud esialgsed eeldused ja protsessi käigus tuli ilmsiks uut teavet, kaldus plaani 4XNG raames kavandatud võõrandamiste lõppnimekiri kõrvale sellest, mida SAS algselt ette nägi (36). Asjaomaste riikide finantsnõustaja jõudis järeldusele, et plaani 4XNG lõplikus versioonis kajastuvad võõrandamised (mille arvestuslik võõrandamisväärtus on ligikaudu 3,0 miljardit Rootsi krooni) on eeldatava ajakava jooksul teostatavad. Uus laenulimiit sisaldas ka tingimusi Widerøe müümise ajastuse kohta, samuti võõrandamistulude ranget kasutamist uue laenulimiidi vahendite tagasimaksmiseks.

| — | RASK-näitajatega seotud surve
  Hinnati eeldusi alusvara tootluse ja RASK-näitajatega seotud surve kohta ning neid peeti mõistlikuks, võttes arvesse asjakohaseid andmeid varasemate suundumuste kohta, kolmandate poolte prognoose ja teadaolevaid muutusi tolleaegses konkurentsikeskkonnas. Seega leiti, et need eeldused ei kujuta endast plaani 4XNG täitmise jaoks olulist ohtu. |
| --- | --- |

—

RASK-näitajatega seotud surve

Hinnati eeldusi alusvara tootluse ja RASK-näitajatega seotud surve kohta ning neid peeti mõistlikuks, võttes arvesse asjakohaseid andmeid varasemate suundumuste kohta, kolmandate poolte prognoose ja teadaolevaid muutusi tolleaegses konkurentsikeskkonnas. Seega leiti, et need eeldused ei kujuta endast plaani 4XNG täitmise jaoks olulist ohtu.

| (85) | Kahtluste osas, mida komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses plaanis 4XNG esitatud konkreetsete tõukejõudude optimistlikkuse suhtes (nt turukasv pakutavate istekohtkilomeetrite arvestuses, SKP prognoosid ja nullinflatsioon ajavahemikul 2015–2017), näitab teave, mille Taani, Rootsi ja SAS Group ametliku uurimise käigus esitasid, et nendes hinnangutes võeti eriti arvesse peamisi turge, kus SAS aktiivselt tegutseb. Arvestati ettevõtte suuremat seotust pigem Põhja- kui Lõuna-Euroopaga ning seotust USA ja Aasia turgudega. Esitatud teave viitab ka sellele, et arvestuslik nullmääraga aastane hinnainflatsioon ajavahemikul 2015–2017 on netomõju, mis tuleneb alusintressimäärast 2 % aastas (vastavalt hinnangulisele ELi inflatsioonitasemele) ning eeldusest, et seda on võimalik neutraliseerida uute kokkuhoiumeetmetega. |
| --- | --- |

(85)

Kahtluste osas, mida komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses plaanis 4XNG esitatud konkreetsete tõukejõudude optimistlikkuse suhtes (nt turukasv pakutavate istekohtkilomeetrite arvestuses, SKP prognoosid ja nullinflatsioon ajavahemikul 2015–2017), näitab teave, mille Taani, Rootsi ja SAS Group ametliku uurimise käigus esitasid, et nendes hinnangutes võeti eriti arvesse peamisi turge, kus SAS aktiivselt tegutseb. Arvestati ettevõtte suuremat seotust pigem Põhja- kui Lõuna-Euroopaga ning seotust USA ja Aasia turgudega. Esitatud teave viitab ka sellele, et arvestuslik nullmääraga aastane hinnainflatsioon ajavahemikul 2015–2017 on netomõju, mis tuleneb alusintressimäärast 2 % aastas (vastavalt hinnangulisele ELi inflatsioonitasemele) ning eeldusest, et seda on võimalik neutraliseerida uute kokkuhoiumeetmetega.

| (86) | Seoses CITI aruandes esitatud sisemise tulumäära analüüsi tundlikkustestide puudumisega (vt punkt 35) ning komisjoni esialgse murega ebasoodsamate stsenaariumide võimaliku mõju pärast, on Taani ja Rootsi esitanud menetluse algatamise otsust käsitlevates märkustes komisjonile lisateavet korraldatud tundlikkusanalüüsi ulatuse kohta. Goldman Sachs tegi selles küsimuses plaani 4XNG väljatöötamise ajal 2012. aasta juunist septembrini mitmeid tundlikkusanalüüse. 2012. aasta septembri läbivaadatud analüüs näitas, et SASi rahalised vahendid ei lõppe ka negatiivsete stsenaariumide korral, st et kõikidel analüüsitud juhtudel jäi SASi likviidsuspositsioon laenulimiidi madalaimast tasemest kõrgemale. Turu usalduse säilitamiseks peeti siiski vajalikuks likviidsuse kaitsemehhanismi ning leiti, et laenulimiit on selliste varuvahendite jaoks jätkuvalt kõige realistlikum võimalus. |
| --- | --- |

(86)

Seoses CITI aruandes esitatud sisemise tulumäära analüüsi tundlikkustestide puudumisega (vt punkt 35) ning komisjoni esialgse murega ebasoodsamate stsenaariumide võimaliku mõju pärast, on Taani ja Rootsi esitanud menetluse algatamise otsust käsitlevates märkustes komisjonile lisateavet korraldatud tundlikkusanalüüsi ulatuse kohta. Goldman Sachs tegi selles küsimuses plaani 4XNG väljatöötamise ajal 2012. aasta juunist septembrini mitmeid tundlikkusanalüüse. 2012. aasta septembri läbivaadatud analüüs näitas, et SASi rahalised vahendid ei lõppe ka negatiivsete stsenaariumide korral, st et kõikidel analüüsitud juhtudel jäi SASi likviidsuspositsioon laenulimiidi madalaimast tasemest kõrgemale. Turu usalduse säilitamiseks peeti siiski vajalikuks likviidsuse kaitsemehhanismi ning leiti, et laenulimiit on selliste varuvahendite jaoks jätkuvalt kõige realistlikum võimalus.

| (87) | Seepärast märgib komisjon ära plaani 4XNG käsitlevad järjestikused finantsülevaated (sh plaani laiaulatuslik analüüs ja mitmesuguste iteratsioonide testimine). Komisjon märgib ära ka asjaomaste riikide nõudmised vähendada rakendamisega seotud riske ning viia konsolideeritud ümberkorralduskava enne uues laenulimiidis osalemist ellu. Niisugused meetmed näivad olevat kooskõlas aruka turutingimustes tegutseva erainvestori meetmetega. Olenemata sellest on vaja siiski kaaluda, kas uue laenulimiidi tingimused olid või ei olnud kooskõlas tingimustega, millega asjaomaste riikidega samal positsioonil olev (st ettevõtte olemasolevate aktsionäridena) turutingimustes tegutsev erainvestor oleks nõustunud. |
| --- | --- |

(87)

Seepärast märgib komisjon ära plaani 4XNG käsitlevad järjestikused finantsülevaated (sh plaani laiaulatuslik analüüs ja mitmesuguste iteratsioonide testimine). Komisjon märgib ära ka asjaomaste riikide nõudmised vähendada rakendamisega seotud riske ning viia konsolideeritud ümberkorralduskava enne uues laenulimiidis osalemist ellu. Niisugused meetmed näivad olevat kooskõlas aruka turutingimustes tegutseva erainvestori meetmetega. Olenemata sellest on vaja siiski kaaluda, kas uue laenulimiidi tingimused olid või ei olnud kooskõlas tingimustega, millega asjaomaste riikidega samal positsioonil olev (st ettevõtte olemasolevate aktsionäridena) turutingimustes tegutsev erainvestor oleks nõustunud.

| (88) | Taani, Rootsi ja SAS Group on selgitanud, et lennundussektorile on iseloomulik vajadus säilitada kõrgetasemeline finantsvalmidus, mis aitab hoida klientide ja aktsionäride usku ettevõtte suutlikkusse tegevust jätkata. Võttes arvesse finantsraskusi, millega SAS 2012. aastal pidi toime tulema, ning likviidsuse tolleaegset olukorda, motiveeris asjaomased riike kui SASi aktsionäre uues laenulimiidis osalema tõenäoliselt suuremate kahjude või pankroti vältimine ettevõtte likviidsuse väljavoolu korral. |
| --- | --- |

(88)

Taani, Rootsi ja SAS Group on selgitanud, et lennundussektorile on iseloomulik vajadus säilitada kõrgetasemeline finantsvalmidus, mis aitab hoida klientide ja aktsionäride usku ettevõtte suutlikkusse tegevust jätkata. Võttes arvesse finantsraskusi, millega SAS 2012. aastal pidi toime tulema, ning likviidsuse tolleaegset olukorda, motiveeris asjaomased riike kui SASi aktsionäre uues laenulimiidis osalema tõenäoliselt suuremate kahjude või pankroti vältimine ettevõtte likviidsuse väljavoolu korral.

| (89) | Sellega seoses paistab, et asjaomased riigid on uue laenulimiidi tingimuste lõplikul väljatöötamisel tuginenud eelkõige sõltumatute finantsnõustajate soovitustele. Näib, et uue laenulimiidi tingimuste ühine eesmärk oli maandada peamisi tuvastatud kommertsriske. Nagu punktis 84 märgitud, tuli näiteks uue laenulimiidi rakendamise peamise eeltingimusena sõlmida lennumeeskondadega uued kollektiivlepingud. Lisaks oli instrumendi B suhtes kohaldatavate krediidi väljavõtmise tingimuste tõttu väga ebatõenäoline, et see enne 2015. aasta märtsi ammendatakse (37). Ka olid uue laenulimiidiga seotud tingimused struktureeritud nii, et kui SAS ei oleks suutnud täita plaanis 4XNG esitatud peamisi finantsprognoose, ei olnuks tal laenulimiidile ligipääsu või ta oleks pidanud kõik sel ajal laenulimiidist kasutusele võetud summad tagasi maksma (38). |
| --- | --- |

(89)

Sellega seoses paistab, et asjaomased riigid on uue laenulimiidi tingimuste lõplikul väljatöötamisel tuginenud eelkõige sõltumatute finantsnõustajate soovitustele. Näib, et uue laenulimiidi tingimuste ühine eesmärk oli maandada peamisi tuvastatud kommertsriske. Nagu punktis 84 märgitud, tuli näiteks uue laenulimiidi rakendamise peamise eeltingimusena sõlmida lennumeeskondadega uued kollektiivlepingud. Lisaks oli instrumendi B suhtes kohaldatavate krediidi väljavõtmise tingimuste tõttu väga ebatõenäoline, et see enne 2015. aasta märtsi ammendatakse (37). Ka olid uue laenulimiidiga seotud tingimused struktureeritud nii, et kui SAS ei oleks suutnud täita plaanis 4XNG esitatud peamisi finantsprognoose, ei olnuks tal laenulimiidile ligipääsu või ta oleks pidanud kõik sel ajal laenulimiidist kasutusele võetud summad tagasi maksma (38).

| (90) | Lisaks eelnevatele tähelepanekutele on komisjonile laekunud lisateave uue laenulimiidi aluseks oleva tagatise adekvaatsuse kohta. 2012. aasta mai kuupäevaga aruandes esitas [...] sõltumatu hinnangu Widerøe ja teatavate materiaalsete varade (sh varumootorid, asjaomane õhusõiduk, mitmed väiksemad kinnistud ja mõned seadmed) kohta, mida hiljem kasutati uue laenulimiidi tagatiseks. Kuigi tähelepanu keskmes oli Widerøe kui tagatiste paketi kõige olulisem vara ning muude varade hindamine põhines piiratumal teabel, näitas üldine hinnang, et varade koguväärtus on ligikaudu [1–4] –[3–6] miljardit Rootsi krooni. Tagatisvarade hinnanguline koguväärtus ületas seega instrumendi A mahu. Taani ja Rootsi sõnul peeti seda uue laenulimiidi kreeditoride jaoks piisavaks kinnituseks, sest nagu eelnevalt nimetatud, peeti tõenäosust, et SAS kunagi instrumenti B kasutab, väga väikeseks. |
| --- | --- |

(90)

Lisaks eelnevatele tähelepanekutele on komisjonile laekunud lisateave uue laenulimiidi aluseks oleva tagatise adekvaatsuse kohta. 2012. aasta mai kuupäevaga aruandes esitas [...] sõltumatu hinnangu Widerøe ja teatavate materiaalsete varade (sh varumootorid, asjaomane õhusõiduk, mitmed väiksemad kinnistud ja mõned seadmed) kohta, mida hiljem kasutati uue laenulimiidi tagatiseks. Kuigi tähelepanu keskmes oli Widerøe kui tagatiste paketi kõige olulisem vara ning muude varade hindamine põhines piiratumal teabel, näitas üldine hinnang, et varade koguväärtus on ligikaudu [1–4] –[3–6] miljardit Rootsi krooni. Tagatisvarade hinnanguline koguväärtus ületas seega instrumendi A mahu. Taani ja Rootsi sõnul peeti seda uue laenulimiidi kreeditoride jaoks piisavaks kinnituseks, sest nagu eelnevalt nimetatud, peeti tõenäosust, et SAS kunagi instrumenti B kasutab, väga väikeseks.

| (91) | Uue laenulimiidiga seotud tegelikke finantsriske leevendasid ka tingimused kohustuslike ettemaksete kohta ja/või uuest laenulimiidist tulenevate kohustuste tühistamise kohta, kui SAS müüb teatavad varad või seob end muude rahastamisvõimalustega. Niisugused ettemakse- ja tühistamistingimused vähendasid võimalikku aja jooksul tekkivat kahju. Widerøe müügi tagajärjel ja vastavalt kokkuleppele, mis 2013. aasta septembris (vt punkt 31) toimunud müügi tulemusena jõustus, vähendati uue laenulimiidi mahtu 3,5 miljardilt Rootsi kroonilt 2 miljardile kroonile. |
| --- | --- |

(91)

Uue laenulimiidiga seotud tegelikke finantsriske leevendasid ka tingimused kohustuslike ettemaksete kohta ja/või uuest laenulimiidist tulenevate kohustuste tühistamise kohta, kui SAS müüb teatavad varad või seob end muude rahastamisvõimalustega. Niisugused ettemakse- ja tühistamistingimused vähendasid võimalikku aja jooksul tekkivat kahju. Widerøe müügi tagajärjel ja vastavalt kokkuleppele, mis 2013. aasta septembris (vt punkt 31) toimunud müügi tulemusena jõustus, vähendati uue laenulimiidi mahtu 3,5 miljardilt Rootsi kroonilt 2 miljardile kroonile.

| (92) | Seega näib, et võeti laiaulatuslikke ja järjekindlaid meetmeid, millega püüti eeskätt tagada SASi jätkuv elujõulisus ajavahemikul 2012–2015 ning piirata uue laenulimiidiga seotud peamisi finantsriske. |
| --- | --- |

(92)

Seega näib, et võeti laiaulatuslikke ja järjekindlaid meetmeid, millega püüti eeskätt tagada SASi jätkuv elujõulisus ajavahemikul 2012–2015 ning piirata uue laenulimiidiga seotud peamisi finantsriske.

| (93) | Komisjon tunnistab ka vajadust kaaluda, kas asjaomaste riikidega sarnastes turutingimustes (st SASi olemasoleva aktsionärina) tegutsenud samaväärne erainvestor oleks võinud pakkuda abisaajale asjaomast meedet. Seepärast on kasulik kaaluda ka pakutava meetme puudumisel tekkivaid võimalikke võrdlusolukordi. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon tunnistab ka vajadust kaaluda, kas asjaomaste riikidega sarnastes turutingimustes (st SASi olemasoleva aktsionärina) tegutsenud samaväärne erainvestor oleks võinud pakkuda abisaajale asjaomast meedet. Seepärast on kasulik kaaluda ka pakutava meetme puudumisel tekkivaid võimalikke võrdlusolukordi.

| (94) | Sellega seoses väidavad Taani, Rootsi ja SAS Group menetluse algatamise otsust käsitlevates märkustes, et kui uut laenulimiiti ei oleks 2012. aastal kättesaadavaks tehtud, oleks ettevõte tõenäoliselt pankrotti läinud. Taani ja Rootsi sõnul oleks see tähendanud asjaomastele riikidele kogukahju mahus 1 044 miljonit Rootsi krooni, mis on nende osaluste väärtus kokku. Lisaks kaaluti edasisest võimalikust kapitalikasumist loobumise väljavaadet, kui plaani 4XNG rakendamine õnnestub. Võrdluseks leiavad Taani ja Rootsi oma märkustes, et kui SAS jätnuks uue laenulimiidi raames oma kohustused täitmata, oleks asjaomaste riikide ühisosalusest ja laenulimiiti tehtud sissemaksetest tulenev võimalik kogukahju olnud kõige äärmuslikumal juhul ligikaudu [1 000–3 000] miljonit Rootsi krooni (39). |
| --- | --- |

(94)

Sellega seoses väidavad Taani, Rootsi ja SAS Group menetluse algatamise otsust käsitlevates märkustes, et kui uut laenulimiiti ei oleks 2012. aastal kättesaadavaks tehtud, oleks ettevõte tõenäoliselt pankrotti läinud. Taani ja Rootsi sõnul oleks see tähendanud asjaomastele riikidele kogukahju mahus 1 044 miljonit Rootsi krooni, mis on nende osaluste väärtus kokku. Lisaks kaaluti edasisest võimalikust kapitalikasumist loobumise väljavaadet, kui plaani 4XNG rakendamine õnnestub. Võrdluseks leiavad Taani ja Rootsi oma märkustes, et kui SAS jätnuks uue laenulimiidi raames oma kohustused täitmata, oleks asjaomaste riikide ühisosalusest ja laenulimiiti tehtud sissemaksetest tulenev võimalik kogukahju olnud kõige äärmuslikumal juhul ligikaudu [1 000–3 000] miljonit Rootsi krooni (39).

| (95) | Seega näib, et SASi pankroti korral oleks asjaomaste riikide uues laenulimiidis osalemisega kaasnev võimalik lisakahju, (st ligikaudu 447,5 miljonit Rootsi krooni Taani ja Rootsi illustratiivse näite alusel) suhteliselt piiratud, võrreldes kahjuga, mis oleks asjaomaste riikide osalusega seoses sellegipoolest tekkinud. Näib, et asjaomaste riikide negatiivses (pankroti) stsenaariumis ilmneva suhteliselt piiratud muutuse võrdlemine võimaliku kasuga, mida plaani 4XNG edukas elluviimine neile riikidele toob, toetab veelgi asjaomaste riikide otsust uues laenulimiidis osaleda. Kõige optimistlikuma põhistsenaariumi korral on asjaomaste riikide potentsiaalne kapitalikasum CITI aruande hinnangul kokku [7 000–12 000] miljonit Rootsi krooni. Kuigi komisjon väljendas oma menetluse algatamise otsuses selliste kasvuprognooside optimistlikkuse suhtes mõningast kahtlust, tunnistas ta võimalust, et isegi kõige konservatiivsemates tingimustes võis võimalik kapitalikasum positiivse stsenaariumi korral siiski oluliselt ületada negatiivse stsenaariumi võimalikku kahjumit. |
| --- | --- |

(95)

Seega näib, et SASi pankroti korral oleks asjaomaste riikide uues laenulimiidis osalemisega kaasnev võimalik lisakahju, (st ligikaudu 447,5 miljonit Rootsi krooni Taani ja Rootsi illustratiivse näite alusel) suhteliselt piiratud, võrreldes kahjuga, mis oleks asjaomaste riikide osalusega seoses sellegipoolest tekkinud. Näib, et asjaomaste riikide negatiivses (pankroti) stsenaariumis ilmneva suhteliselt piiratud muutuse võrdlemine võimaliku kasuga, mida plaani 4XNG edukas elluviimine neile riikidele toob, toetab veelgi asjaomaste riikide otsust uues laenulimiidis osaleda. Kõige optimistlikuma põhistsenaariumi korral on asjaomaste riikide potentsiaalne kapitalikasum CITI aruande hinnangul kokku [7 000–12 000] miljonit Rootsi krooni. Kuigi komisjon väljendas oma menetluse algatamise otsuses selliste kasvuprognooside optimistlikkuse suhtes mõningast kahtlust, tunnistas ta võimalust, et isegi kõige konservatiivsemates tingimustes võis võimalik kapitalikasum positiivse stsenaariumi korral siiski oluliselt ületada negatiivse stsenaariumi võimalikku kahjumit.

| (96) | Seepärast tunnustab komisjon nimetatud riski ja tasuvuse hinnangut ning plaani 4XNG ulatuslikku läbivaatamist ja testimist, alustagatise täiendavat kinnitamist, (40) tühistamis- ja ettemaksutingimusi, mis vähendasid võimalikku aja jooksul tekkivat kahju (41) ja mitmeid muid uue laenulimiidi tingimustesse lisatud riskimaandamismeetmeid (42). Eelnevat arvesse võttes näib, et asjaomaste riikide otsus uues laenulimiidis osaleda on kooskõlas eraettevõtja tegevusega, mille eesmärk on teenida turutingimustele vastavat tulu, võttes arvesse ettevõtte tolleaegset konkreetset olukorda. |
| --- | --- |

(96)

Seepärast tunnustab komisjon nimetatud riski ja tasuvuse hinnangut ning plaani 4XNG ulatuslikku läbivaatamist ja testimist, alustagatise täiendavat kinnitamist, (40) tühistamis- ja ettemaksutingimusi, mis vähendasid võimalikku aja jooksul tekkivat kahju (41) ja mitmeid muid uue laenulimiidi tingimustesse lisatud riskimaandamismeetmeid (42). Eelnevat arvesse võttes näib, et asjaomaste riikide otsus uues laenulimiidis osaleda on kooskõlas eraettevõtja tegevusega, mille eesmärk on teenida turutingimustele vastavat tulu, võttes arvesse ettevõtte tolleaegset konkreetset olukorda.

| (97) | Eelneva põhjal järeldab komisjon, et otsustades KAWi ja krediidipankade kõrval ajavahemikul 2012. aasta detsembrist 2014. aasta märtsini uues laenulimiidis osaleda lähtusid asjaomased riigid SASi olemasolevate aktsionäridena mõistlikest ja realistlikest kasumlikkuse väljavaadetest. Seega ei antud osalemisega SASile mingeid eeliseid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(97)

Eelneva põhjal järeldab komisjon, et otsustades KAWi ja krediidipankade kõrval ajavahemikul 2012. aasta detsembrist 2014. aasta märtsini uues laenulimiidis osaleda lähtusid asjaomased riigid SASi olemasolevate aktsionäridena mõistlikest ja realistlikest kasumlikkuse väljavaadetest. Seega ei antud osalemisega SASile mingeid eeliseid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.3.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (98) | Eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et Taani ja Rootsi osalemine uues automaatlaenu võimaldavas laenulimiidis ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(98)

Eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et Taani ja Rootsi osalemine uues automaatlaenu võimaldavas laenulimiidis ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (99) | Komisjon märgib, et Taani ja Rootsi nõustusid käesoleva otsuse vastu võtma ja tegema selle teatavaks inglise keeles, |
| --- | --- |

(99)

Komisjon märgib, et Taani ja Rootsi nõustusid käesoleva otsuse vastu võtma ja tegema selle teatavaks inglise keeles,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Scandinavian Airlinesi rahastamine uue korduvkasutusega laenulimiidi kaudu, mida Taani Kuningriik ja Rootsi Kuningriik rakendasid 2012. aasta detsembris, ei ole abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile ja Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 9. juuli 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 283, 28.9.2013, lk 8.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  FAM on Knut ja Alice Wallenbergi fondi varade haldamise eest vastutav ettevõte.

3

(4)  Pakutav istekohtkilomeeter (ASK) on ühik, millega mõõdetakse lennuettevõtja reisijateveo kapatsiteeti lennu puhul. See võrdub pakutavate istekohtade arvu ja lennatud kilomeetrite arvu korrutisega.

4

(5)  Allikas: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies.

5

(6)  Vt joonealune märkus 12 ja punkt 31, milles käsitletakse Widerøe aktsiate müüki 80 % ulatuses.

6

(7)  Allikas: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

7

Allikas:

(8)  Viimased andmed SASile antud S&P krediidireitingu kohta on esitatud joonealuses märkuses 25.

8

(9)  Allikas: ajavahemikku 2008–2012 käsitlevad SASi aastaaruanded, mis on kättesaadavad aadressil http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

9

Allikas:

(10)  Ärisaladus.

10

(11)  2009. ja 2010. aastal toimunud märkimisõiguste emissioone käsitleti komisjoni otsuses menetluse SA.29785 kohta (kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf), mille puhul jõudis komisjon järeldusele, et märkimisõiguste emissioonid ei hõlmanud riigiabi.

11

(12)  Vt SASi tegevjuhi sõnu, mida Reuters 12. novembril 2012 tsiteeris: „This truly is our” final call' if there is to be a SAS in the future, „said Chief Executive after launching a new rescue plan for the airline which has not made a full-year profit since 2007” („See on tõepoolest meie viimane võimalus SASi tegevust jätkata,” ütles tegevjuht pärast lennuettevõtja [...] — mis ei ole alates aastast 2007 aastakasumit teeninud — uue päästeplaani käimalükkamist), kättesaadav aadressil http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. Vt ka artikkel „SAS tops European airline critical list” („SAS on üks kõige suuremates raskustes olevaid Euroopa lennuettevõtjaid”), Financial Times, 13. november 2012, kättesaadav aadressil http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh.

12

truly

(13)  Vt näiteks Reuters, 18. november 2012 (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) ja Financial Times, 19. november 2012 (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

13

(14)  Taani ja Rootsi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt eemaldati kavandatud võõrandamise lõppnimekirjast [...] müük — millele osutatakse menetluse algatamise otsuses –, võttes arvesse müügi ajastuse ja tuluteenimisega seotud suurt ebakindlust.

14

(15)  20. mail 2013 teatas SAS, et oli sõlminud kokkuleppe müüa investorite grupile 80 % oma Widerøe aktsiatest. SAS säilitab 20 % osalusest Widerøes, kuid tal on võimalus täielik omandiõigus 2016. aastal üle anda. Vt http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf.

15

(16)  SAS on müünud 10 % oma maapealse teeninduse ettevõtte osalusest Swissportile. See jõustus 1. novembril 2013. Läbirääkimised on praegu edasi lükatud, kuni Swissport on Servisairi omandamise ja ühendamisega lõpule jõudnud.

16

(17)  See on mõjutanud likviidsust ligikaudu 1,7 miljardi Rootsi krooni ulatuses.

17

(18)  Meetmed on suurel määral ellu viidud ja nendega hoitakse kokku ligikaudu 1 miljardit Rootsi krooni.

18

(19)  [...].

19

(20)  [...], üks eelmise laenulimiidi raames laenu andnud pankadest andis teada, et ei ole valmis uues laenulimiidis osalema. Selle tagajärjel suurendasid [...] ja [...] proportsionaalselt oma osa uues laenulimiidis.

20

(21)  Vt joonealune märkus 34.

21

(22)  Vt http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973.

22

(23)  31. oktoobril 2013 vähendati instrumendiga A seotud kulukohustusi 0,8 miljardilt Rootsi kroonilt 0,6 miljardile kroonile, sest SAS müüs osaluse ettevõttes SAS Ground Handling Swissportile.

23

(24)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

24

(25)  Alternatiivne võimalus oleks lasta eelmisel laenulimiidil lihtsalt 20. juunil 2013 kehtetuks muutuda, samal ajal takistades asjaomasel ajavahemikul instrumendi kasutamist seni, kuni SAS ei täida krediidi väljavõtmise tingimusi.

25

(26)  Taani ja Rootsi ametiasutused esitasid teabe, mis käsitles mõne panga muid SASiga seotud riske kahepoolsete instrumentide, mitmesuguste riskimaandamismeetmete, krediitkaartide, õhusõidukite rahastamisvahendite, arvelduskrediitide ja kinnisvaratehingute vormis. Taani ja Rootsi ametiasutuste väitel ei olnud pankadel mingeid SASiga seotud olulisi tagamata riske (v.a võimalik erand [...], mis oli seotud krediitkaardimaksetega). Mitmed nimetatud vormides riskid olid kas mahult piiratud või tagatud ning pankade otsuses uues laenulimiidis osaleda olid neil seega tähtsusetu roll.

26

(27)  RASK (Revenue per Available Seat Kilometre) ehk tulu pakutava istekohtkilomeetri kohta on üldkasutatav mõõtühik lennuettevõtjate tulu arvestamiseks.

27

Revenue per Available Seat Kilometre

(28)  Taani, Rootsi ja SAS rõhutavad sellega seoses ka, et S&P tõstis 5. augustil 2013 SASi krediidireitingut tasemelt CCC+ stabiilse väljavaatega tasemele B-.

28

(29)  Vt kohtuasi 730/79 Philip Morris Holland BV vs. komisjon (EKL 1980, lk 2671, punkt 11); kohtuasi T-288/97 Regione Friuli Venezia Giulia vs. komisjon (EKL 2001, lk II-1169, punkt 41); ja kohtuasi C-280/00 Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark) (EKL 2003, lk I-7747, punkt 75).

29

vs

vs

vs

(30)  Kolmas pakett koosneb kolmest õigusaktist: i) nõukogu määrus (EMÜ) nr 2407/92, 23. juuli 1992, lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta (EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1); ii) nõukogu määrus (EMÜ) nr 2408/92, 23. juuli 1992, ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele (EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8); ja iii) nõukogu määrus (EMÜ) nr 2409/92, 23. juuli 1992, piletihindade ja lastitariifide kohta (EÜT L 240, 24.8.1992, lk 15). Need määrused olid inkorporeeritud EMP lepingusse, kuni need tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3), mis inkorporeeriti EMP lepingusse EMP lepingu XIII lisaga.

30

(31)  Liidetud kohtuasjad T-228/99 ja T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein — Westfalen vs. Commission (EKL 2003, lk II-435, punkt 255).

31

vs

(32)  Kohtuasi T-296/97 Alitalia (EKL 2000, lk II-3871, punkt 81).

32

(33)  [...].

33

(34)  Lisaks eelmisele laenulimiidile olid kolmel pangal 30. septembri 2012. aasta seisuga riskid eelmise laenulimiidiga seotud kahepoolsete instrumentide vormis, mida ei saanud kasutada enne eelmise laenulimiidi täielikku ammendamist. Kahepoolsete instrumentide maht olid [400–800] miljonit eurot [...] puhul, [200–400] miljonit eurot [...] puhul ja [400–800] miljonit eurot [...] puhul.

34

(35)  Kohtuasi C-305/89: Itaalia vs. komisjon (EKL 1991, lk I-1603, punkt 20).

35

vs

(36)  Näiteks, [...] eemaldati kavandatud võõrandamiste lõppnimekirjast [...].

36

(37)  Näiteks ühe instrumendiga B seotud krediidi väljavõtmise tingimuse kohaselt oleks SASi EBITDAR pidanud olema 12 kuu vältel jooksvalt vähemalt [5–9] miljardit Rootsi krooni. Kuna see ületas ajavahemiku 2012–2015 iga aasta kohta prognoositud EBITDARi, peeti ebatõenäoliseks, et SASil avaneb võimalus uue laenulimiidi tähtaja jooksul instrumenti B kasutada.

37

(38)  Finantstingimused, mis on seotud [...]. Viimast kaht finantstingimust kohandati kvartalipõhiselt, tuginedes plaani 4XNG aluseks olevale finantsmudelile, mis tähendab, et SAS pidi vastama omaenda finantseesmärkidele.

38

(39)  Näitlikustamise eesmärgil hindavad Taani ja Rootsi, kui suur on uuest laenulimiidist tulenev asjaomaste riikide kogukahju instrumendi A (millest [700 — 1 200] miljoni Rootsi krooni suuruse summa katsid asjaomased riigid) täieliku ammendamise korral ja oletades, et tagatis kattis vaid 50 % instrumendi A kohustustest ning et kohustistasu esimene osamakse oli riikidele juba laekunud. See oleks tähendanud uuest laenulimiidist tulenevat hinnangulist kahju mahus [400–800] miljonit Rootsi krooni ning ühisosalusest tulenevat hinnangulist kahju mahus [700 — 1 200] miljonit Rootsi krooni, st kokku [1 100 — 2 000] miljonit Rootsi krooni.

39

(40)  Vt punkt 90.

40

(41)  Vt punktid 84 ja 91.

41

(42)  Vt punktid 84 ja 89.

42

---

| 20.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/104 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/104

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

18. detsember 2014,

millega muudetakse rakendusotsust 2014/833/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi hiljutiste puhangutega Madalmaades

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 9741 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/939/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Madalmaade teadet alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangu kohta 16. novembril 2014 Utrechti provintsis Hekendorpis asuvas munakanafarmis võeti vastu komisjoni rakendusotsus 2014/808/EL (3). |
| --- | --- |

(1)

Pärast Madalmaade teadet alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangu kohta 16. novembril 2014 Utrechti provintsis Hekendorpis asuvas munakanafarmis võeti vastu komisjoni rakendusotsus 2014/808/EL (3).

| (2) | Rakendusotsuses 2014/808/EL on sätestatud, et Madalmaade poolt kooskõlas nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ (4) kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt kõnealuse rakendusotsuse lisas kaitse- ja järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsuses 2014/808/EL on sätestatud, et Madalmaade poolt kooskõlas nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ (4) kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt kõnealuse rakendusotsuse lisas kaitse- ja järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi.

| (3) | Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee vaatas 20. novembril 2014 läbi ajutised kaitsemeetmed, mis kehtestati pärast haiguspuhangu algust Madalmaades Hekendorpis. Kinnitati meetmed ja kõnealuse direktiivi lisa, mida on muudetud komisjoni rakendusotsusega 2014/833/EL, (5) et võtta arvesse Ter Aari ja Kamperveeni puhangukollete ümber kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone, kus kohaldatakse direktiivi 2005/94/EÜ kohaseid piiranguid. |
| --- | --- |

(3)

Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee vaatas 20. novembril 2014 läbi ajutised kaitsemeetmed, mis kehtestati pärast haiguspuhangu algust Madalmaades Hekendorpis. Kinnitati meetmed ja kõnealuse direktiivi lisa, mida on muudetud komisjoni rakendusotsusega 2014/833/EL, (5) et võtta arvesse Ter Aari ja Kamperveeni puhangukollete ümber kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone, kus kohaldatakse direktiivi 2005/94/EÜ kohaseid piiranguid.

| (4) | 30. novembril 2014 leidis kinnitust veel üks haiguspuhang Lõuna-Hollandi provintsis Zoeterwoudes asuvas kodulinnufarmis. Viivitamata rakendati direktiivi 2005/94/EÜ kohased meetmed, sealhulgas kehtestati kaitse- ja järelevalvetsoonid. |
| --- | --- |

(4)

30. novembril 2014 leidis kinnitust veel üks haiguspuhang Lõuna-Hollandi provintsis Zoeterwoudes asuvas kodulinnufarmis. Viivitamata rakendati direktiivi 2005/94/EÜ kohased meetmed, sealhulgas kehtestati kaitse- ja järelevalvetsoonid.

| (5) | Selleks, et hoida ära tarbetute häirete tekkimine liidusiseses kaubanduses ja põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamine kolmandate riikide poolt, on vaja liidu tasandil määratleda Madalmaades uue haiguspuhangu tõttu kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid koostöös Madalmaadega ja kehtestada kõnealuste piirkondade kehtivusaeg. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et hoida ära tarbetute häirete tekkimine liidusiseses kaubanduses ja põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamine kolmandate riikide poolt, on vaja liidu tasandil määratleda Madalmaades uue haiguspuhangu tõttu kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid koostöös Madalmaadega ja kehtestada kõnealuste piirkondade kehtivusaeg.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusotsust 2014/833/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusotsust 2014/833/EL vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2014/833/EL muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 18. detsember 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2014/808/EL, 17. november 2014, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Madalmaades (ELT L 332, 19.11.2014, lk 44).

3

(4)  Nõukogu direktiiv 2005/94/EÜ, 20. detsember 2005, linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

4

(5)  Komisjoni rakendusotsus 2014/833/EL, 25. november 2014, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi hiljutiste puhangutega Madalmaades (ELT L 341, 27.11.2014, lk 16).

5

---

LISA

A osa alla lisatakse järgmine:

| „ISO riigikood | Liikmesriik | Kood
  (kui on olemas) | Nimi | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Madalmaad | Sihtnumber/ADNSi kood | Zoeterwoude omavalitsusüksus, Lõuna-Hollandi provints
  Piirkond: | 22.12.2014 |
| | | | — | Maanteede A4 ja N11 ristumise kohast piki maanteed A4 põhja suunas kuni maanteede A4 ja N446 ristumise kohani. |

„ISO riigikood

Liikmesriik

Kood

(kui on olemas)

Nimi

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29

NL

Madalmaad

Sihtnumber/ADNSi kood

Zoeterwoude omavalitsusüksus, Lõuna-Hollandi provints

Piirkond:

22.12.2014

—

Maanteede A4 ja N11 ristumise kohast piki maanteed A4 põhja suunas kuni maanteede A4 ja N446 ristumise kohani.

| — | Piki maanteed N446 (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) kagu suunas kuni Woudweteringini (veepiirini). |
| --- | --- |

—

Piki maanteed N446 (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) kagu suunas kuni Woudweteringini (veepiirini).

| — | Piki Woudweteringi lõuna suunas kuni de Oude Rijnini (veepiirini). |
| --- | --- |

—

Piki Woudweteringi lõuna suunas kuni de Oude Rijnini (veepiirini).

| — | Piki Oude Rijni ida suunas kuni Gemenewegini (N209). |
| --- | --- |

—

Piki Oude Rijni ida suunas kuni Gemenewegini (N209).

| — | Piki Gemenewegi (N209) lõuna suunas kuni Hoogeveensewegini. |
| --- | --- |

—

Piki Gemenewegi (N209) lõuna suunas kuni Hoogeveensewegini.

| — | Piki Hoogeveensewegi ida suunas kuni Heerewegini. |
| --- | --- |

—

Piki Hoogeveensewegi ida suunas kuni Heerewegini.

| — | Piki Heerewegi ida suunas, seejärel piki Dorpsstraati kuni Slootwegini. |
| --- | --- |

—

Piki Heerewegi ida suunas, seejärel piki Dorpsstraati kuni Slootwegini.

| — | Piki Slootwegi kirde suunas kuni Aziëwegini. |
| --- | --- |

—

Piki Slootwegi kirde suunas kuni Aziëwegini.

| — | Piki Aziëwegi lõuna suunas kuni Europawegini. |
| --- | --- |

—

Piki Aziëwegi lõuna suunas kuni Europawegini.

| — | Piki Europawegi edela suunas kuni maanteeni N206. |
| --- | --- |

—

Piki Europawegi edela suunas kuni maanteeni N206.

| — | Piki maanteed N206 loode suunas kuni maanteeni A4. |
| --- | --- |

—

Piki maanteed N206 loode suunas kuni maanteeni A4.

| — | Piki maanteed A4 loode suunas kuni maanteede A4 ja N11 ristumise kohani.” |
| --- | --- |

—

Piki maanteed A4 loode suunas kuni maanteede A4 ja N11 ristumise kohani.”

B osa alla lisatakse järgmine:

| „ISO riigikood | Liikmesriik | Kood
  (kui on olemas) | Nimi | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Madalmaad | Sihtnumber/ADNSi kood | Zoeterwoude omavalitsusüksus, Lõuna-Hollandi provints
  Piirkond: | 31.12.2014 |
| | | | — | Maantee A44 ja Lisserdijki ristumise kohast piki Lisserdijki ida suunas, seejärel piki Huigsloterdijki, edasi piki Leimuiderdijki kuni maanteeni N207/Provincialewegini. |

„ISO riigikood

Liikmesriik

Kood

(kui on olemas)

Nimi

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

NL

Madalmaad

Sihtnumber/ADNSi kood

Zoeterwoude omavalitsusüksus, Lõuna-Hollandi provints

Piirkond:

31.12.2014

—

Maantee A44 ja Lisserdijki ristumise kohast piki Lisserdijki ida suunas, seejärel piki Huigsloterdijki, edasi piki Leimuiderdijki kuni maanteeni N207/Provincialewegini.

| — | Piki maanteed N207 põhja suunas kuni maanteeni N446. |
| --- | --- |

—

Piki maanteed N207 põhja suunas kuni maanteeni N446.

| — | Piki maanteed N446 ida suunas kuni Aardamswegini. |
| --- | --- |

—

Piki maanteed N446 ida suunas kuni Aardamswegini.

| — | Piki Aardamswegi ida suunas kuni Oostkanaalwegini. |
| --- | --- |

—

Piki Aardamswegi ida suunas kuni Oostkanaalwegini.

| — | Piki Oostkanaalwegi lõuna suunas kuni Nieuwkoopsewegini. |
| --- | --- |

—

Piki Oostkanaalwegi lõuna suunas kuni Nieuwkoopsewegini.

| — | Piki Nieuwkoopsewegi ida suunas kuni Treinwegini. |
| --- | --- |

—

Piki Nieuwkoopsewegi ida suunas kuni Treinwegini.

| — | Piki Treinwegi lõuna suunas kuni de Oude Rijnini (veepiirini). |
| --- | --- |

—

Piki Treinwegi lõuna suunas kuni de Oude Rijnini (veepiirini).

| — | Piki Oude Rijni ida suunas kuni Goudse Rijpadini. |
| --- | --- |

—

Piki Oude Rijni ida suunas kuni Goudse Rijpadini.

| — | Piki Goudse Rijpadi lõuna suunas kuni Rijerskoopini. |
| --- | --- |

—

Piki Goudse Rijpadi lõuna suunas kuni Rijerskoopini.

| — | Piki Rijerskoopi lääne poole kuni Zuidwijkini. |
| --- | --- |

—

Piki Rijerskoopi lääne poole kuni Zuidwijkini.

| — | Piki Zuidwijki lõuna suunas Randenburgsewegini, seejärel kuni maanteeni N207. |
| --- | --- |

—

Piki Zuidwijki lõuna suunas Randenburgsewegini, seejärel kuni maanteeni N207.

| — | Piki maanteed N207 lõuna suunas kuni Brugwegini. |
| --- | --- |

—

Piki maanteed N207 lõuna suunas kuni Brugwegini.

| — | Piki Brugwegi lääne suunas kuni Kanaaldijkini. |
| --- | --- |

—

Piki Brugwegi lääne suunas kuni Kanaaldijkini.

| — | Piki Kanaaldijki lõuna suunas kuni Dreefini. |
| --- | --- |

—

Piki Kanaaldijki lõuna suunas kuni Dreefini.

| — | Piki Dreefi lääne suunas kuni Beijerincklaanini. |
| --- | --- |

—

Piki Dreefi lääne suunas kuni Beijerincklaanini.

| — | Piki Beijerincklaani edela suunas kuni maanteeni A12. |
| --- | --- |

—

Piki Beijerincklaani edela suunas kuni maanteeni A12.

| — | Piki maanteed A12 lääne suunas kuni Rotteni (veepiirini). |
| --- | --- |

—

Piki maanteed A12 lääne suunas kuni Rotteni (veepiirini).

| — | Piki Rottet lõuna suunas kuni Lange Vaartini. |
| --- | --- |

—

Piki Rottet lõuna suunas kuni Lange Vaartini.

| — | Piki Lange Vaarti lääne suunas, seejärel piki Groendelsewegi kuni Munnikenwegini. |
| --- | --- |

—

Piki Lange Vaarti lääne suunas, seejärel piki Groendelsewegi kuni Munnikenwegini.

| — | Piki Munnikenwegi lääne suunas kuni Berkelsewegini. |
| --- | --- |

—

Piki Munnikenwegi lääne suunas kuni Berkelsewegini.

| — | Piki Berkelsewegi loode suunas kuni Katwijkerlaanini. |
| --- | --- |

—

Piki Berkelsewegi loode suunas kuni Katwijkerlaanini.

| — | Piki Katwijkerlaani edela suunas kuni Nieuwkoopsewegini. |
| --- | --- |

—

Piki Katwijkerlaani edela suunas kuni Nieuwkoopsewegini.

| — | Piki Nieuwkoopsewegi loode suunas kuni Gravenwegini. |
| --- | --- |

—

Piki Nieuwkoopsewegi loode suunas kuni Gravenwegini.

| — | Piki Gravenwegi lääne suunas kuni Rotterdami–Leiderdorpi raudteeni. |
| --- | --- |

—

Piki Gravenwegi lääne suunas kuni Rotterdami–Leiderdorpi raudteeni.

| — | Piki Rotterdami–Leiderdorpi raudteed põhja suunas kuni maanteeni A12. |
| --- | --- |

—

Piki Rotterdami–Leiderdorpi raudteed põhja suunas kuni maanteeni A12.

| — | Piki maanteed A12 lääne suunas kuni maantee A4 ja Prins Clauspleini ristumise kohani. |
| --- | --- |

—

Piki maanteed A12 lääne suunas kuni maantee A4 ja Prins Clauspleini ristumise kohani.

| — | Piki maanteed A4 põhja suunas kuni maanteeni N14. |
| --- | --- |

—

Piki maanteed A4 põhja suunas kuni maanteeni N14.

| — | Piki maanteed N14 lääne suunas, seejärel kuni maanteeni N14/Rijksstraatwegini, edasi põhja suunas kuni Rust en Vreugdelaanini. |
| --- | --- |

—

Piki maanteed N14 lääne suunas, seejärel kuni maanteeni N14/Rijksstraatwegini, edasi põhja suunas kuni Rust en Vreugdelaanini.

| — | Piki Rust en Vreugdelaani lääne suunas, seejärel piki Lijsterlaani kuni Jagerslaanini. |
| --- | --- |

—

Piki Rust en Vreugdelaani lääne suunas, seejärel piki Lijsterlaani kuni Jagerslaanini.

| — | Piki Jagerslaani põhja suunas, seejärel piki Jagerslaan noordi kuni Katwijkerwegini. |
| --- | --- |

—

Piki Jagerslaani põhja suunas, seejärel piki Jagerslaan noordi kuni Katwijkerwegini.

| — | Piki Katwijkerwegi loode suunas, seejärel piki Wassenaarsewegi kuni maantee N206/Provincialewegini. |
| --- | --- |

—

Piki Katwijkerwegi loode suunas, seejärel piki Wassenaarsewegi kuni maantee N206/Provincialewegini.

| — | Piki maanteed N206/Provincialewegi põhja suunas kuni Sandtlaanini. |
| --- | --- |

—

Piki maanteed N206/Provincialewegi põhja suunas kuni Sandtlaanini.

| — | Piki Sandtlaani ida suunas, seejärel piki Oegstgeesterwegi kuni Brouwerstraatini. |
| --- | --- |

—

Piki Sandtlaani ida suunas, seejärel piki Oegstgeesterwegi kuni Brouwerstraatini.

| — | Piki Brouwerstraati põhja suunas, seejärel piki Noordwijkerwegi kuni Voorhoutenwegini. |
| --- | --- |

—

Piki Brouwerstraati põhja suunas, seejärel piki Noordwijkerwegi kuni Voorhoutenwegini.

| — | Piki Voorhoutenwegi kirde suunas kuni Vinkenwegini. |
| --- | --- |

—

Piki Voorhoutenwegi kirde suunas kuni Vinkenwegini.

| — | Piki Vinkenwegi ida suunas kuni Elsgeesterwegini. |
| --- | --- |

—

Piki Vinkenwegi ida suunas kuni Elsgeesterwegini.

| — | Piki Elsgeesterwegi kirde suunas, seejärel piki Eerste Elsgeesterwegi kuni maanteeni N444/Leidsevaartini. |
| --- | --- |

—

Piki Elsgeesterwegi kirde suunas, seejärel piki Eerste Elsgeesterwegi kuni maanteeni N444/Leidsevaartini.

| — | Piki maanteed N444/Leidsevaarti lõuna suunas kuni maanteeni A44. |
| --- | --- |

—

Piki maanteed N444/Leidsevaarti lõuna suunas kuni maanteeni A44.

| — | Piki maanteed A44 ida suunas kuni maantee A44 ja Lisserdijki ristumise kohani.” |
| --- | --- |

—

Piki maanteed A44 ida suunas kuni maantee A44 ja Lisserdijki ristumise kohani.”

---