# Euroopa Liidu C 447/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 447 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide13. detsember 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 447

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide13. detsember 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 447/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7414 – ReAssure / HSBC Life UK) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 447/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 447/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte) (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 447/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7307 – Electricity Supply Board / Vodafone Ireland / JV) (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 447/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7381 – Airbus / Singapore Airlines / AATC) (
  1
  ) | 3 |
| 2014/C 447/06 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7231 – Vodafone / ONO) (
  1
  ) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2014/C 447/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7414 – ReAssure / HSBC Life UK) (
  1
  )

1

1

2014/C 447/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington) (
  1
  )

1

1

2014/C 447/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte) (
  1
  )

1

2

2014/C 447/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7307 – Electricity Supply Board / Vodafone Ireland / JV) (
  1
  )

1

2

2014/C 447/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7381 – Airbus / Singapore Airlines / AATC) (
  1
  )

1

3

2014/C 447/06

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7231 – Vodafone / ONO) (
  1
  )

1

3

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 447/07 | Euro vahetuskurss | 4 |
| 2014/C 447/08 | Komisjoni otsuse vastuvõtmine siseriikliku üleminekukava kohta, mille on esitanud Portugali Vabariik kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõikega 5 | 5 |
| 2014/C 447/09 | Komisjoni otsus, 12. detsember 2014, millega teavitatakse kolmandat riiki, kelle puhul komisjon peab võimalikuks selle liigitamist koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks | 6 |
| 2014/C 447/10 | Komisjoni otsus, 12. detsember 2014, millega teavitatakse kolmandat riiki, kelle puhul komisjon peab võimalikuks selle liigitamist koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks | 16 |
| 2014/C 447/11 | Komisjoni otsus, 12. detsember 2014, millega teavitatakse kolmandat riiki tema võimalikust liigitamisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses | 23 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2014/C 447/12 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 30 |
| 2014/C 447/13 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 30 |
| 2014/C 447/14 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 31 |
| 2014/C 447/15 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu | 32 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2014/C 447/07

Euro vahetuskurss

4

2014/C 447/08

Komisjoni otsuse vastuvõtmine siseriikliku üleminekukava kohta, mille on esitanud Portugali Vabariik kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõikega 5

5

2014/C 447/09

Komisjoni otsus, 12. detsember 2014, millega teavitatakse kolmandat riiki, kelle puhul komisjon peab võimalikuks selle liigitamist koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

6

2014/C 447/10

Komisjoni otsus, 12. detsember 2014, millega teavitatakse kolmandat riiki, kelle puhul komisjon peab võimalikuks selle liigitamist koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

16

2014/C 447/11

Komisjoni otsus, 12. detsember 2014, millega teavitatakse kolmandat riiki tema võimalikust liigitamisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

23

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2014/C 447/12

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

30

2014/C 447/13

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

30

2014/C 447/14

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

31

2014/C 447/15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7414 – ReAssure / HSBC Life UK)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 447/01)

5. detsembril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7414 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7414 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 447/02)

5. detsembril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7437 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7437 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 447/03)

3. detsembril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7425 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7425 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7307 – Electricity Supply Board / Vodafone Ireland / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 447/04)

24. oktoobril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7307 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7307 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7381 – Airbus / Singapore Airlines / AATC)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 447/05)

8. detsembril 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7381 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7381 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7231 – Vodafone / ONO)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 447/06)

2. juulil 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7231 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32014M7231 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/4

---

Euro vahetuskurss (1)

12. detsember 2014

(2014/C 447/07)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2450 |
| JPY | Jaapani jeen | 147,41 |
| DKK | Taani kroon | 7,4370 |
| GBP | Inglise nael | 0,79250 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3700 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2010 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,1190 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,590 |
| HUF | Ungari forint | 308,93 |
| LTL | Leedu litt | 3,45280 |
| PLN | Poola zlott | 4,1735 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4673 |
| TRY | Türgi liir | 2,8523 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5056 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4417 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,6517 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5946 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6307 |
| KRW | Korea vonn | 1 372,22 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,4769 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7049 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6740 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 579,32 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3502 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,410 |
| RUB | Vene rubla | 71,4175 |
| THB | Tai baat | 40,824 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,3071 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,5119 |
| INR | India ruupia | 77,7677 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2450

JPY

Jaapani jeen

147,41

DKK

Taani kroon

7,4370

GBP

Inglise nael

0,79250

SEK

Rootsi kroon

9,3700

CHF

Šveitsi frank

1,2010

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,1190

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,590

HUF

Ungari forint

308,93

LTL

Leedu litt

3,45280

PLN

Poola zlott

4,1735

RON

Rumeenia leu

4,4673

TRY

Türgi liir

2,8523

AUD

Austraalia dollar

1,5056

CAD

Kanada dollar

1,4417

HKD

Hongkongi dollar

9,6517

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5946

SGD

Singapuri dollar

1,6307

KRW

Korea vonn

1 372,22

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,4769

CNY

Hiina jüaan

7,7049

HRK

Horvaatia kuna

7,6740

IDR

Indoneesia ruupia

15 579,32

MYR

Malaisia ringit

4,3502

PHP

Filipiini peeso

55,410

RUB

Vene rubla

71,4175

THB

Tai baat

40,824

BRL

Brasiilia reaal

3,3071

MXN

Mehhiko peeso

18,5119

INR

India ruupia

77,7677

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/5

---

Komisjoni otsuse vastuvõtmine siseriikliku üleminekukava kohta, mille on esitanud Portugali Vabariik kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõikega 5

(2014/C 447/08)

Komisjon võttis 11. detsembril 2014 vastu otsuse C(2014) 9360 siseriikliku üleminekukava kohta, mille on esitanud Portugali Vabariik kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll)) (1) artikli 32 lõikega 5.

Kõnealune dokument on kättesaadav järgmisel veebiaadressil: https://circabc.europa.eu/w/browse/36205e98-8e7a-47d7-808d-931bc5baf6ee

---

(1)  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/6

---

KOMISJONI OTSUS,

12. detsember 2014,

millega teavitatakse kolmandat riiki, kelle puhul komisjon peab võimalikuks selle liigitamist koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

(2014/C 447/09)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (1), eriti selle artiklit 32,

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (edaspidi „ETR-kalapüügi määrus”) on kehtestatud Euroopa Liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük”) vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (edaspidi „ETR-kalapüügi määrus”) on kehtestatud Euroopa Liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük”) vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (2) | ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, selliseks riigiks liigitatud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, sellisest nimekirjast kustutamise ning erakorraliste meetmete võtmise kord. |
| --- | --- |

(2)

ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, selliseks riigiks liigitatud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, sellisest nimekirjast kustutamise ning erakorraliste meetmete võtmise kord.

| (3) | Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 32 peaks komisjon teavitama kolmandaid riike sellest, et nad võidakse liigitada koostööd mittetegevaks riigiks. Selline teavitamine on esialgne. Teavitamine peab põhinema ETR-kalapüügi määruse artiklis 31 sätestatud kriteeriumidele. Samuti peab komisjon rakendama teavitatud kolmandate riikide suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Eelkõige peab komisjon lisama teatesse sellise liigitamise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused, andma kõnealustele riikidele võimaluse vastata ja esitada tõendusmaterjal sellise liigitamise ümberlükkamiseks või vajaduse korral tegutsemiskava olukorra parandamiseks ja ülevaate selleks võetud meetmetest. Komisjon peab andma teavitatud kolmandatele riikidele piisavalt aega teatele vastamiseks ja mõistlikult aega olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 32 peaks komisjon teavitama kolmandaid riike sellest, et nad võidakse liigitada koostööd mittetegevaks riigiks. Selline teavitamine on esialgne. Teavitamine peab põhinema ETR-kalapüügi määruse artiklis 31 sätestatud kriteeriumidele. Samuti peab komisjon rakendama teavitatud kolmandate riikide suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Eelkõige peab komisjon lisama teatesse sellise liigitamise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused, andma kõnealustele riikidele võimaluse vastata ja esitada tõendusmaterjal sellise liigitamise ümberlükkamiseks või vajaduse korral tegutsemiskava olukorra parandamiseks ja ülevaate selleks võetud meetmetest. Komisjon peab andma teavitatud kolmandatele riikidele piisavalt aega teatele vastamiseks ja mõistlikult aega olukorra parandamiseks.

| (4) | ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt peab komisjon määrama kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastase võitluse valdkonnas koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmas riik liigitatakse koostööd mittetegevaks riigiks, kui ta lipu-, sadama-, turustus- või rannikuäärse riigina ei täida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(4)

ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt peab komisjon määrama kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastase võitluse valdkonnas koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmas riik liigitatakse koostööd mittetegevaks riigiks, kui ta lipu-, sadama-, turustus- või rannikuäärse riigina ei täida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (5) | Koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramine põhineb ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamisel. |
| --- | --- |

(5)

Koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramine põhineb ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamisel.

| (6) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 koostab nõukogu koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja. Nende riikide suhtes kohaldatakse muu hulgas ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 koostab nõukogu koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja. Nende riikide suhtes kohaldatakse muu hulgas ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid.

| (7) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt tunnistatakse lipuriigiks oleva kolmanda riigi kinnitatud püügisertifikaadid vastuvõetavaks tingimusel, et komisjonile on teatatud õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja täitmise tagamise kord, mida asjaomase kolmanda riigi kalalaevad peavad täitma. |
| --- | --- |

(7)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt tunnistatakse lipuriigiks oleva kolmanda riigi kinnitatud püügisertifikaadid vastuvõetavaks tingimusel, et komisjonile on teatatud õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja täitmise tagamise kord, mida asjaomase kolmanda riigi kalalaevad peavad täitma.

| (8) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse rakendamisega. |
| --- | --- |

(8)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse rakendamisega.

2.   SAALOMONI SAARTEGA SEOTUD MENETLUS

| (9) | Komisjon kiitis 1. jaanuaril 2010 kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 20 heaks Saalomoni Saarte kui lipuriigi teate. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon kiitis 1. jaanuaril 2010 kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 20 heaks Saalomoni Saarte kui lipuriigi teate.

| (10) | 11.–14. veebruarini 2014 tegi komisjon Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) toel kontrollkäigu Saalomoni Saartele ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikes 4 sätestatud halduskoostöö raames. |
| --- | --- |

(10)

11.–14. veebruarini 2014 tegi komisjon Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) toel kontrollkäigu Saalomoni Saartele ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikes 4 sätestatud halduskoostöö raames.

| (11) | Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Saalomoni Saartel kehtivate õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja täitmise tagamise korra kohta, mida riigi kalalaevad peavad täitma, ning meetmete kohta, mida Saalomoni Saared on võtnud ETR-kalapüügi vastu võitlemise kohustuse täitmiseks ja Euroopa Liidu püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega seotud nõuete ja punktide järgimiseks. |
| --- | --- |

(11)

Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Saalomoni Saartel kehtivate õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja täitmise tagamise korra kohta, mida riigi kalalaevad peavad täitma, ning meetmete kohta, mida Saalomoni Saared on võtnud ETR-kalapüügi vastu võitlemise kohustuse täitmiseks ja Euroopa Liidu püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega seotud nõuete ja punktide järgimiseks.

| (12) | Kontrollkäigu lõpparuanne saadeti Saalomoni Saartele 28. veebruaril 2014. |
| --- | --- |

(12)

Kontrollkäigu lõpparuanne saadeti Saalomoni Saartele 28. veebruaril 2014.

| (13) | Esialgsed märkused lõpparuande kohta saadi Saalomoni Saartelt 6. mail 2014 ja 20. mail 2014. Ametlik vastus õigus- ja haldusraamistikuga seotud tähelepanekute kohta saadeti 1. oktoobril 2014 ja 6. oktoobril 2014. |
| --- | --- |

(13)

Esialgsed märkused lõpparuande kohta saadi Saalomoni Saartelt 6. mail 2014 ja 20. mail 2014. Ametlik vastus õigus- ja haldusraamistikuga seotud tähelepanekute kohta saadeti 1. oktoobril 2014 ja 6. oktoobril 2014.

| (14) | Vastuseks komisjoni 19. märtsi 2014. aasta palvele edastasid Saalomoni Saared 28. märtsil 2014 ja 7. juunil 2014 täiendavat teavet liidu püügisertifitseerimissüsteemi kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(14)

Vastuseks komisjoni 19. märtsi 2014. aasta palvele edastasid Saalomoni Saared 28. märtsil 2014 ja 7. juunil 2014 täiendavat teavet liidu püügisertifitseerimissüsteemi kohaldamise kohta.

| (15) | Saalomoni Saarte ja komisjoni esindajate kohtumine leidis aset 20. mail 2014. |
| --- | --- |

(15)

Saalomoni Saarte ja komisjoni esindajate kohtumine leidis aset 20. mail 2014.

| (16) | Saalomoni Saared on Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) liige. Saalomoni Saared on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (ÜRO mereõiguse konventsioon) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 1995. aasta rakenduskokkuleppe (ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkulepe). Saalomoni Saared on Vaikse ookeani saarte foorumi kalandusagentuuri konventsiooni (FFA konventsioon) (2) osaline ja Nauru lepingu osaline seoses koostööga ühist huvi pakkuvate kalapüügipiirkondade majandamise küsimustes (3). |
| --- | --- |

(16)

Saalomoni Saared on Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) liige. Saalomoni Saared on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (ÜRO mereõiguse konventsioon) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 1995. aasta rakenduskokkuleppe (ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkulepe). Saalomoni Saared on Vaikse ookeani saarte foorumi kalandusagentuuri konventsiooni (FFA konventsioon) (2) osaline ja Nauru lepingu osaline seoses koostööga ühist huvi pakkuvate kalapüügipiirkondade majandamise küsimustes (3).

| (17) | Selleks et hinnata, kuidas Saalomoni Saared täidavad rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigi kohustusi, mis on sätestatud põhjenduses 16 nimetatud rahvusvahelistes lepingutes ning mille on kehtestanud põhjenduses 16 nimetatud piirkondlikud kalamajandusorganisatsioonid, kogus komisjon kogu kõnealuse ülesande täitmiseks vajaliku teabe ja analüüsis seda. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et hinnata, kuidas Saalomoni Saared täidavad rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigi kohustusi, mis on sätestatud põhjenduses 16 nimetatud rahvusvahelistes lepingutes ning mille on kehtestanud põhjenduses 16 nimetatud piirkondlikud kalamajandusorganisatsioonid, kogus komisjon kogu kõnealuse ülesande täitmiseks vajaliku teabe ja analüüsis seda.

| (18) | Komisjon kasutas ka WCPFC avaldatud kättesaadavaid andmeid, samuti üldsusele kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon kasutas ka WCPFC avaldatud kättesaadavaid andmeid, samuti üldsusele kättesaadavat teavet.

3.   SAALOMONI SAARTE VÕIMALIK LIIGITAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVAKS KOLMANDAKS RIIGIKS

| (19) | Komisjon analüüsis ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt Saalomoni Saarte kohustusi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigina. Kõnealusel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud kriteeriume. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon analüüsis ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt Saalomoni Saarte kohustusi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigina. Kõnealusel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud kriteeriume.

3.1   ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ning ETR-kalapüügist tulenevate kaubandusvoogude kordumine (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 4)

| (20) | Saalomoni Saarte lipu all sõitvate laevade kohta märgitakse piirkondlike kalamajandusorganisatsioonide poolt koostatud laevade nimekirjade põhjal, et Saalomoni Saarte laevu ei ole esialgsetes ega lõplikes ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjades ning et puuduvad tõendid varasematest Saalomoni Saarte lipu all sõitvate laevade ETR-kalapüügi juhtumitest, mille põhjal komisjon saaks ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punkti a kohaselt analüüsida Saalomoni Saarte tegevust seoses korduva ETR-kalapüügiga. |
| --- | --- |

(20)

Saalomoni Saarte lipu all sõitvate laevade kohta märgitakse piirkondlike kalamajandusorganisatsioonide poolt koostatud laevade nimekirjade põhjal, et Saalomoni Saarte laevu ei ole esialgsetes ega lõplikes ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjades ning et puuduvad tõendid varasematest Saalomoni Saarte lipu all sõitvate laevade ETR-kalapüügi juhtumitest, mille põhjal komisjon saaks ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punkti a kohaselt analüüsida Saalomoni Saarte tegevust seoses korduva ETR-kalapüügiga.

| (21) | Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punktile b uuris komisjon ka meetmeid, mida Saalomoni Saared on võtnud seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsuga oma turule. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punktile b uuris komisjon ka meetmeid, mida Saalomoni Saared on võtnud seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsuga oma turule.

| (22) | Komisjon on kogu tema käsutuses oleva teabe hindamise põhjal jõudnud arvamusele, et Saalomoni Saared ei suuda tagada, et Saalomoni Saartele või Saalomoni Saartel paiknevatesse töötlemistehastesse ei toodaks ETR-kalapüügiga saadud kalandustooted. Sellise olukorra põhjustavad süsteemsed probleemid, mis vähendavad Saalomoni Saarte ametiasutuste võimalusi teha kindlaks saagi päritolu, sest neil ei ole ametlikke andmeid lossitud, imporditud ja/või töödeldud kala kohta. Peamised elemendid, millele komisjon tugines oma hinnangu koostamisel, on kokku võetud põhjendustes 23–39. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon on kogu tema käsutuses oleva teabe hindamise põhjal jõudnud arvamusele, et Saalomoni Saared ei suuda tagada, et Saalomoni Saartele või Saalomoni Saartel paiknevatesse töötlemistehastesse ei toodaks ETR-kalapüügiga saadud kalandustooted. Sellise olukorra põhjustavad süsteemsed probleemid, mis vähendavad Saalomoni Saarte ametiasutuste võimalusi teha kindlaks saagi päritolu, sest neil ei ole ametlikke andmeid lossitud, imporditud ja/või töödeldud kala kohta. Peamised elemendid, millele komisjon tugines oma hinnangu koostamisel, on kokku võetud põhjendustes 23–39.

| (23) | Saalomoni Saarte jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ei tegele kalapüügiga peamiselt Saalomoni Saarte lipu all sõitvad laevad, vaid välisriigi lipu all sõitvad laevad, mis mõnel juhul kasutavad kohalikke sadamaid. WCPFC teaduskomitee (4) 2013. aastal toimunud 9. istungjärgule esitatud aruandes teatasid Saalomoni Saared, et Saalomoni Saarte vetes tegutses 2012. aastal kokku 434 laeva, neist 214 seinnoodalaeva, 200 õngejadadega laeva ja 20 ritvõngelaeva. Ainult 6 seinnoodalaeva, 2 õngejadadega laeva ja 2 ritvõngelaeva sõitsid Saalomoni saarte lipu all. Komisjoni 2014. aasta veebruari kontrollkäigu ajal kinnitasid Saalomoni Saarte ametiasutused, et 401 tööstusliku kalapüügiga tegeleval laeval on luba püüda kala Saalomoni Saarte vetes. Kalapüügiloaga laevade arvu vähenemise põhjuseks võrreldes 2012. aastaga on prahtimislepingu alusel tegutsevatele laevadele lubade andmise vähendamine. Siiski on 143 õngejadadega laeva ja 2 seinnoodalaeva prahitud viie kohaliku ettevõtte poolt. Selle tegevusega hõlmatud laevastiku suurus tingib vajaduse meetmete järele, millega tagada, et ETR-kalapüügist saadud kalandustooted ei pääseks Saalomoni Saarte turule. |
| --- | --- |

(23)

Saalomoni Saarte jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ei tegele kalapüügiga peamiselt Saalomoni Saarte lipu all sõitvad laevad, vaid välisriigi lipu all sõitvad laevad, mis mõnel juhul kasutavad kohalikke sadamaid. WCPFC teaduskomitee (4) 2013. aastal toimunud 9. istungjärgule esitatud aruandes teatasid Saalomoni Saared, et Saalomoni Saarte vetes tegutses 2012. aastal kokku 434 laeva, neist 214 seinnoodalaeva, 200 õngejadadega laeva ja 20 ritvõngelaeva. Ainult 6 seinnoodalaeva, 2 õngejadadega laeva ja 2 ritvõngelaeva sõitsid Saalomoni saarte lipu all. Komisjoni 2014. aasta veebruari kontrollkäigu ajal kinnitasid Saalomoni Saarte ametiasutused, et 401 tööstusliku kalapüügiga tegeleval laeval on luba püüda kala Saalomoni Saarte vetes. Kalapüügiloaga laevade arvu vähenemise põhjuseks võrreldes 2012. aastaga on prahtimislepingu alusel tegutsevatele laevadele lubade andmise vähendamine. Siiski on 143 õngejadadega laeva ja 2 seinnoodalaeva prahitud viie kohaliku ettevõtte poolt. Selle tegevusega hõlmatud laevastiku suurus tingib vajaduse meetmete järele, millega tagada, et ETR-kalapüügist saadud kalandustooted ei pääseks Saalomoni Saarte turule.

| (24) | Vastavalt tuunipüügi majandamise ja arendamise kava eelnõule, mille Saalomoni Saared esitasid 2013. aasta novembris, oli Saalomoni Saarte majandusvööndis püütud kogusaak 2012. aastal 93 000 tonni. See on umbes pool eelmiste aastate saagist (2010. aastal 185 000 tonni ja 2011. aastal 177 000 tonni). |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt tuunipüügi majandamise ja arendamise kava eelnõule, mille Saalomoni Saared esitasid 2013. aasta novembris, oli Saalomoni Saarte majandusvööndis püütud kogusaak 2012. aastal 93 000 tonni. See on umbes pool eelmiste aastate saagist (2010. aastal 185 000 tonni ja 2011. aastal 177 000 tonni).

| (25) | Saalomoni Saarte tuunitöötlemistööstus laieneb. Välisinvestoritel on tõepoolest mitmeid projekte koos Saalomoni Saartega uute ühisettevõtete asutamiseks. Seepärast analüüsis komisjon selle tööstusharu tegevusega seonduvat olukorda ja mõju, mis sel tegevusel võib olla seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsuga Saalomoni Saarte turule. |
| --- | --- |

(25)

Saalomoni Saarte tuunitöötlemistööstus laieneb. Välisinvestoritel on tõepoolest mitmeid projekte koos Saalomoni Saartega uute ühisettevõtete asutamiseks. Seepärast analüüsis komisjon selle tööstusharu tegevusega seonduvat olukorda ja mõju, mis sel tegevusel võib olla seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsuga Saalomoni Saarte turule.

| (26) | ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise rahvusvahelises tegevuskavas (5) (ETR-kalapüügi vastane tegevuskava) on esitatud suunised rahvusvaheliselt kokkulepitud turumeetmete kohta, millega toetatakse ETR-kalapüügi teel saadud kalaga ja sellest valmistatud kalatoodetega kauplemise vähendamist või lõpetamist. ETR-kalapüügi vastase tegevuskava punktis 71 soovitatakse riikidel astuda samme oma turgude läbipaistvuse suurendamiseks, et võimaldada kala ja kalatoodete jälgitavust. FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis (edaspidi „FAO juhend”), eelkõige selle punktis 11 rõhutatakse samuti püügijärgse tegevuse heade tavade järgimist ja vastutustundlikku rahvusvahelist kaubandust. Kõnealuse juhendi (6) punktis 11.1.11 märgitakse, et riigid peaksid hoolitsema selle eest, et riikidevaheline ja kodumaine kala- ja kalatoodete kaubandus oleks kooskõlas tõhusa kaitse- ja majandamistavaga, ning seejuures parandataks kala ja kalatoodete päritolu kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

(26)

ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise rahvusvahelises tegevuskavas (5) (ETR-kalapüügi vastane tegevuskava) on esitatud suunised rahvusvaheliselt kokkulepitud turumeetmete kohta, millega toetatakse ETR-kalapüügi teel saadud kalaga ja sellest valmistatud kalatoodetega kauplemise vähendamist või lõpetamist. ETR-kalapüügi vastase tegevuskava punktis 71 soovitatakse riikidel astuda samme oma turgude läbipaistvuse suurendamiseks, et võimaldada kala ja kalatoodete jälgitavust. FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis (edaspidi „FAO juhend”), eelkõige selle punktis 11 rõhutatakse samuti püügijärgse tegevuse heade tavade järgimist ja vastutustundlikku rahvusvahelist kaubandust. Kõnealuse juhendi (6) punktis 11.1.11 märgitakse, et riigid peaksid hoolitsema selle eest, et riikidevaheline ja kodumaine kala- ja kalatoodete kaubandus oleks kooskõlas tõhusa kaitse- ja majandamistavaga, ning seejuures parandataks kala ja kalatoodete päritolu kindlaksmääramist.

| (27) | Saalomoni Saartele 2014. aastal tehtud kontrollkäigu ajal kohtusid komisjoni esindajad ühe tuunitöötlemisettevõtte käitajaga, kelle ettevõtte tooteid eksporditakse liitu. |
| --- | --- |

(27)

Saalomoni Saartele 2014. aastal tehtud kontrollkäigu ajal kohtusid komisjoni esindajad ühe tuunitöötlemisettevõtte käitajaga, kelle ettevõtte tooteid eksporditakse liitu.

| (28) | Selle ettevõtja sõnul varustavad tema töötlemisettevõtet ELi turule viidava kuumtöödeldud tuunifilee või -helveste tootmiseks vajaliku toorainega ainult Saalomoni Saarte lipu all sõitvad seinnoodalaevad. Ülejäänu pärineb õngejadadega laevadelt ja eksporditakse peamiselt USA või kohalikule turule (Fiji, Vanuatu, Paapua Uus-Guinea). Töötlemisettevõtet tuleks varustada ainult kohalike toodetega, ilma toorainet importimata. Sellega seoses tuleb siiski rõhutada, et pädevate asutuste arusaama kohaselt loetakse kohalikuks kogu saak, mis on püütud Saalomoni Saarte majandusvööndis, sõltumata laeva lipuriigist, mis on vastuolus ELi õigusaktide (7) kohaste päritolureeglite põhireeglitega. Samuti oli ilmne, et Saalomoni Saarte ametiasutused ei olnud kehtestanud ühtki konkreetset meedet kalatooraine päritolu kontrollimiseks ega leitud ka konkreetseid meetmeid, mille abil kontrollitaks ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu Saalomoni Saarte turule.Sellega seoses on oht, et muude riikide kui Saalomoni Saarte lipu all sõitvatelt kalalaevadelt (sealhulgas riigid, kellel ETR-kalapüügi määruse kohaselt ei ole õigus liitu eksportida) tuuakse toormaterjali töötlevasse tööstusesse ilma piisavalt kontrollimata, kas tooted on jälgitavad. |
| --- | --- |

(28)

Selle ettevõtja sõnul varustavad tema töötlemisettevõtet ELi turule viidava kuumtöödeldud tuunifilee või -helveste tootmiseks vajaliku toorainega ainult Saalomoni Saarte lipu all sõitvad seinnoodalaevad. Ülejäänu pärineb õngejadadega laevadelt ja eksporditakse peamiselt USA või kohalikule turule (Fiji, Vanuatu, Paapua Uus-Guinea). Töötlemisettevõtet tuleks varustada ainult kohalike toodetega, ilma toorainet importimata. Sellega seoses tuleb siiski rõhutada, et pädevate asutuste arusaama kohaselt loetakse kohalikuks kogu saak, mis on püütud Saalomoni Saarte majandusvööndis, sõltumata laeva lipuriigist, mis on vastuolus ELi õigusaktide (7) kohaste päritolureeglite põhireeglitega. Samuti oli ilmne, et Saalomoni Saarte ametiasutused ei olnud kehtestanud ühtki konkreetset meedet kalatooraine päritolu kontrollimiseks ega leitud ka konkreetseid meetmeid, mille abil kontrollitaks ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu Saalomoni Saarte turule.Sellega seoses on oht, et muude riikide kui Saalomoni Saarte lipu all sõitvatelt kalalaevadelt (sealhulgas riigid, kellel ETR-kalapüügi määruse kohaselt ei ole õigus liitu eksportida) tuuakse toormaterjali töötlevasse tööstusesse ilma piisavalt kontrollimata, kas tooted on jälgitavad.

| (29) | Oma kontrollkäigu ajal kohtus komisjon ka teiste käitajatega. Komisjon püüdis kontrollida, milliseid põhiprintsiipe ja mooduseid käitajad kasutavad kalatoodete kaubavoogude jälgitavuse tagamiseks kogu tarneahela ulatuses, võrgust toidulauani. Käitajatel ei olnud selget vastust küsimustele, mis puudutasid tarneahela jälgitavust ning müüdud ja töödeldud koguseid. Saalomoni Saarte ja muude kolmandate riikide töötlemisettevõtetesse müüdud toormaterjali osas tuginevad töötlemisettevõtted üksnes koguste hinnangulisele kaalule ja arvetele, mis nad saavad oma klientidelt, ega kontrolli seda mingil muul viisil. Reaalset kontrolli ei tehta üheski etapis. Samasugune on olukord töötlemisettevõttes, kus käitaja annab tooraine vastuvõtmisel igale partiile koodi, kuid pärast ei jälgita toodet süstemaatiliselt läbi kogu tootmisahela ning seepärast ei saa tagada mingit usaldusväärset seost lõpptoote ja selle tooraineks oleva tegeliku saagi vahel. |
| --- | --- |

(29)

Oma kontrollkäigu ajal kohtus komisjon ka teiste käitajatega. Komisjon püüdis kontrollida, milliseid põhiprintsiipe ja mooduseid käitajad kasutavad kalatoodete kaubavoogude jälgitavuse tagamiseks kogu tarneahela ulatuses, võrgust toidulauani. Käitajatel ei olnud selget vastust küsimustele, mis puudutasid tarneahela jälgitavust ning müüdud ja töödeldud koguseid. Saalomoni Saarte ja muude kolmandate riikide töötlemisettevõtetesse müüdud toormaterjali osas tuginevad töötlemisettevõtted üksnes koguste hinnangulisele kaalule ja arvetele, mis nad saavad oma klientidelt, ega kontrolli seda mingil muul viisil. Reaalset kontrolli ei tehta üheski etapis. Samasugune on olukord töötlemisettevõttes, kus käitaja annab tooraine vastuvõtmisel igale partiile koodi, kuid pärast ei jälgita toodet süstemaatiliselt läbi kogu tootmisahela ning seepärast ei saa tagada mingit usaldusväärset seost lõpptoote ja selle tooraineks oleva tegeliku saagi vahel.

| (30) | Leiti ka, et Saalomoni Saarte tollitöötajate teadmised on algtasemel. Tollitöötajad tuginevad käitajate koostatud ekspordideklaratsioonidele, ilma et nad täiendavalt kontrolliksid koguseid, samuti ei ole neil jälgimissüsteemi asjaomase partii seostamiseks tollideklaratsiooniga. Selliselt toimides ei ole ametiasutustel süsteemi kalatoodete töötlemisel kasutatud tooraine kontrollimiseks ning nad ei saa seostada Saalomoni Saarte turul olevat toorainet eksporditud kalatoodetega. |
| --- | --- |

(30)

Leiti ka, et Saalomoni Saarte tollitöötajate teadmised on algtasemel. Tollitöötajad tuginevad käitajate koostatud ekspordideklaratsioonidele, ilma et nad täiendavalt kontrolliksid koguseid, samuti ei ole neil jälgimissüsteemi asjaomase partii seostamiseks tollideklaratsiooniga. Selliselt toimides ei ole ametiasutustel süsteemi kalatoodete töötlemisel kasutatud tooraine kontrollimiseks ning nad ei saa seostada Saalomoni Saarte turul olevat toorainet eksporditud kalatoodetega.

| (31) | Seoses süsteemidega, mis kehtestatakse jälgitavuse tagamiseks, jõudis komisjon järeldusele, et Saalomoni Saared ei suuda tagada süstemaatilist kontrolli lossimise üle. Ehkki kohalikud ametiasutused väitsid, et kahes määratud sadamas kontrollitakse 100 % lossimistest, ei suutnud nad tõendada, kuidas kasutati inspektoreid sellise kontrolli tagamiseks. Komisjon leidis, et ainult üks inspektor paiknes sadamas, kus leidis aset enamik lossimisi, kuid ülejäänud inspektorid liikusid pärast iga lossimist teise sadamasse, mis ei asu peasaarel, kus ametiasutustel on haldusbaas ja vahendid. Saalomoni Saared tunnistasid, et neil on vaja tugevdada oma kontrolli- ja seiresüsteemi, sealhulgas kalatoodete jälgitavuse süsteemi, kehtestada lossimisdeklaratsioon, seada sisse süstemaatiline kontroll ja tugevdada koostööd tolliasutustega. |
| --- | --- |

(31)

Seoses süsteemidega, mis kehtestatakse jälgitavuse tagamiseks, jõudis komisjon järeldusele, et Saalomoni Saared ei suuda tagada süstemaatilist kontrolli lossimise üle. Ehkki kohalikud ametiasutused väitsid, et kahes määratud sadamas kontrollitakse 100 % lossimistest, ei suutnud nad tõendada, kuidas kasutati inspektoreid sellise kontrolli tagamiseks. Komisjon leidis, et ainult üks inspektor paiknes sadamas, kus leidis aset enamik lossimisi, kuid ülejäänud inspektorid liikusid pärast iga lossimist teise sadamasse, mis ei asu peasaarel, kus ametiasutustel on haldusbaas ja vahendid. Saalomoni Saared tunnistasid, et neil on vaja tugevdada oma kontrolli- ja seiresüsteemi, sealhulgas kalatoodete jälgitavuse süsteemi, kehtestada lossimisdeklaratsioon, seada sisse süstemaatiline kontroll ja tugevdada koostööd tolliasutustega.

| (32) | Liitu eksportimiseks ettenähtud kalapüügiks Saalomoni Saarte ametiasutuste poolt kinnitatud püügisertifikaatide põhjalik analüüs näitas tõsiseid puudujääke kinnitamismenetluses. Komisjoni 2014. aasta kontrollkäik kinnitas seda analüüsi. Eelkõige järeldati, et puudub süstemaatiline kontroll püügisertifikaatides esitatud teabe üle. Jälgimissüsteemi ei olnud kehtestatud ja püügisertifikaadil märgitud kogused olid kindlaks määratud käitaja teabe põhjal. Pädevad asutused peavad täielikult tuginema sellele. Töödeldud toodete otseimpordiks ettenähtud püügi sertifikaate kinnitatakse süstemaatiliselt pärast seda, kui partii on Saalomoni Saartelt juba lahkunud. Saalomoni Saared ei suuda tagada mingit kontrolli või jälgitavust toodete üle, mida nad füüsiliselt kunagi ei kontrolli. |
| --- | --- |

(32)

Liitu eksportimiseks ettenähtud kalapüügiks Saalomoni Saarte ametiasutuste poolt kinnitatud püügisertifikaatide põhjalik analüüs näitas tõsiseid puudujääke kinnitamismenetluses. Komisjoni 2014. aasta kontrollkäik kinnitas seda analüüsi. Eelkõige järeldati, et puudub süstemaatiline kontroll püügisertifikaatides esitatud teabe üle. Jälgimissüsteemi ei olnud kehtestatud ja püügisertifikaadil märgitud kogused olid kindlaks määratud käitaja teabe põhjal. Pädevad asutused peavad täielikult tuginema sellele. Töödeldud toodete otseimpordiks ettenähtud püügi sertifikaate kinnitatakse süstemaatiliselt pärast seda, kui partii on Saalomoni Saartelt juba lahkunud. Saalomoni Saared ei suuda tagada mingit kontrolli või jälgitavust toodete üle, mida nad füüsiliselt kunagi ei kontrolli.

| (33) | Ainsal sertifikaate kinnitaval ametnikul ei ole otsejuurdepääsu sellistele kontrolliandmetele nagu laevaseiresüsteemi (VMS) andmed, ega lubade või püügipäevikute andmetele. Juhul kui mõni kontroll või ristkontroll toimub enne kinnitamist, tuleb seda teha telefoni teel, helistades kalandusministeeriumi ja mereressursside peakorterisse, kuhu on koondatud asjakohane teave. Sellise kontrolli kohta ei olnud võimalik näha ühtki dokumenti. |
| --- | --- |

(33)

Ainsal sertifikaate kinnitaval ametnikul ei ole otsejuurdepääsu sellistele kontrolliandmetele nagu laevaseiresüsteemi (VMS) andmed, ega lubade või püügipäevikute andmetele. Juhul kui mõni kontroll või ristkontroll toimub enne kinnitamist, tuleb seda teha telefoni teel, helistades kalandusministeeriumi ja mereressursside peakorterisse, kuhu on koondatud asjakohane teave. Sellise kontrolli kohta ei olnud võimalik näha ühtki dokumenti.

| (34) | Asjaolu, et kinnitamine toimub tavaliselt samal päeval, kui koostatakse ekspordideklaratsioon (väga väheste eranditega), viitab, et eelnevat kontrolli ja ristkontrolli tehakse väga vähe, kui üldse. Igatahes ei esitatud ristkontrolli kohta ühtki dokumenti. |
| --- | --- |

(34)

Asjaolu, et kinnitamine toimub tavaliselt samal päeval, kui koostatakse ekspordideklaratsioon (väga väheste eranditega), viitab, et eelnevat kontrolli ja ristkontrolli tehakse väga vähe, kui üldse. Igatahes ei esitatud ristkontrolli kohta ühtki dokumenti.

| (35) | Lisaks avastati püügisertifikaatides hulk puudusi seoses ebakõladega nummerdamissüsteemis, ebapiisava teabega kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmete ja püügipiirkonna kohta, samuti leiti vasturääkivusi kuupäevades, näiteks oli kinnitamiskuupäev varasem kui ekspordideklaratsioonil või oli lossimisdeklaratsiooni kuupäev varasem kui püügikuupäev. Sellised rängad vead seavad kahtluse alla kogu kinnitamismenetluse usaldusväärsuse. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks avastati püügisertifikaatides hulk puudusi seoses ebakõladega nummerdamissüsteemis, ebapiisava teabega kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmete ja püügipiirkonna kohta, samuti leiti vasturääkivusi kuupäevades, näiteks oli kinnitamiskuupäev varasem kui ekspordideklaratsioonil või oli lossimisdeklaratsiooni kuupäev varasem kui püügikuupäev. Sellised rängad vead seavad kahtluse alla kogu kinnitamismenetluse usaldusväärsuse.

| (36) | Samuti leidis komisjon juhtumeid, kus ei olnud olemas teavet saagi lossimise kohta (puudusid lossimisdeklaratsioonid), ning kus Saalomoni Saared kasutasid alternatiivselt sadama lossimisametnikelt saadud teavet, et märkida kogused püügisertifikaadile. Samuti märgiti, et käitajad kasutavad püügisertifikaatide eeltäidetud vorme, kus on juba teave laeva, liikide, tootekoodide jne kohta. Leiti näidiseid, kus püügisertifikaat oli kinnitatud ja jäetud tühjad read suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni saagi jaoks, ilma kogusteta. See tekitab ohu, et püügisertifikaate võidakse muuta pärast kinnitamist. |
| --- | --- |

(36)

Samuti leidis komisjon juhtumeid, kus ei olnud olemas teavet saagi lossimise kohta (puudusid lossimisdeklaratsioonid), ning kus Saalomoni Saared kasutasid alternatiivselt sadama lossimisametnikelt saadud teavet, et märkida kogused püügisertifikaadile. Samuti märgiti, et käitajad kasutavad püügisertifikaatide eeltäidetud vorme, kus on juba teave laeva, liikide, tootekoodide jne kohta. Leiti näidiseid, kus püügisertifikaat oli kinnitatud ja jäetud tühjad read suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni saagi jaoks, ilma kogusteta. See tekitab ohu, et püügisertifikaate võidakse muuta pärast kinnitamist.

| (37) | Lisaks leiti mitmeid näiteid püügisertifikaatidest, kus toote importimisel liitu esitati erinevad versioonid erinevate kogustega. Saalomoni Saared selgitasid, et käitaja taotluse korral annavad nad välja täiendavad püügisertifikaadid samale partiile ilma taotlemise põhjust küsimata, samuti ei nõua nad originaali tagasi, et vältida kuritarvitamist. Selline teguviis koos muude avastatud puudustega tekitab märkimisväärse ETR-kalapüügi „puhtakspesemise” ohu või vähemalt nõuetele mittevastava kala eksportimise liitu. Eelkõige saaksid need kõnealuse piirkonna riigid, kellel ei ole luba kalatooteid liitu eksportida, ära kasutada Saalomoni Saarte litsentside kinnitamise süsteemi nõrkust, et leida võimalus oma kala kaudseks ekspordiks liitu. Tuleb nentida, et Saalomoni Saarte ametiasutustel puudus arusaamine ja teadlikkus, millise ohu nad tekitavad koguste suurendamisega, andes välja püügisertifikaatide duplikaate või kolmandaid eksemplare. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks leiti mitmeid näiteid püügisertifikaatidest, kus toote importimisel liitu esitati erinevad versioonid erinevate kogustega. Saalomoni Saared selgitasid, et käitaja taotluse korral annavad nad välja täiendavad püügisertifikaadid samale partiile ilma taotlemise põhjust küsimata, samuti ei nõua nad originaali tagasi, et vältida kuritarvitamist. Selline teguviis koos muude avastatud puudustega tekitab märkimisväärse ETR-kalapüügi „puhtakspesemise” ohu või vähemalt nõuetele mittevastava kala eksportimise liitu. Eelkõige saaksid need kõnealuse piirkonna riigid, kellel ei ole luba kalatooteid liitu eksportida, ära kasutada Saalomoni Saarte litsentside kinnitamise süsteemi nõrkust, et leida võimalus oma kala kaudseks ekspordiks liitu. Tuleb nentida, et Saalomoni Saarte ametiasutustel puudus arusaamine ja teadlikkus, millise ohu nad tekitavad koguste suurendamisega, andes välja püügisertifikaatide duplikaate või kolmandaid eksemplare.

| (38) | Saalomoni Saared tunnistasid kõiki puudusi püügisertifikaatide kinnitamise süsteemis, mida on kirjeldatud põhjendustes 32–37, ning põhjendasid vigu vastutavate ametnike ebapädevusega. Nad selgitasid, et töötavad püügisertifikaatide andmise menetluse täiustamise nimel. Selles valdkonnas on koostatud hulk standardseid töömeetodeid ja töötajaid koolitatakse, et hõlbustada nende meetodite kasutusele võtmist. Kogu esitatud teave käsitles siiski tulevikuplaane ilma mingi konkreetse käegakatsutava tulemuseta. Komisjon püüdis kontrollida ka seda, kas püügisertifikaatide kinnitamise menetlus muutus paremaks pärast komisjoni 2014. aasta veebruari kontrollkäiku ja kas Saalomoni Saared kehtestasid ohutusmeetmed. Kättesaadava teabe põhjal ei märganud komisjon siiski mingit paranemist. |
| --- | --- |

(38)

Saalomoni Saared tunnistasid kõiki puudusi püügisertifikaatide kinnitamise süsteemis, mida on kirjeldatud põhjendustes 32–37, ning põhjendasid vigu vastutavate ametnike ebapädevusega. Nad selgitasid, et töötavad püügisertifikaatide andmise menetluse täiustamise nimel. Selles valdkonnas on koostatud hulk standardseid töömeetodeid ja töötajaid koolitatakse, et hõlbustada nende meetodite kasutusele võtmist. Kogu esitatud teave käsitles siiski tulevikuplaane ilma mingi konkreetse käegakatsutava tulemuseta. Komisjon püüdis kontrollida ka seda, kas püügisertifikaatide kinnitamise menetlus muutus paremaks pärast komisjoni 2014. aasta veebruari kontrollkäiku ja kas Saalomoni Saared kehtestasid ohutusmeetmed. Kättesaadava teabe põhjal ei märganud komisjon siiski mingit paranemist.

| (39) | Võttes arvesse, et puudub jälgitavus ja et Saalomoni Saarte ametiasutustel puudub teave lossitud kalasaagi kohta, ei suuda Saalomoni Saared tagada, et Saalomoni Saartele või Saalomoni Saartel asuvatesse töötlemisettevõtetesse toodavad kalatooted ei pärine ETR-kalapüügist, nagu kirjeldatakse põhjendustes 28–37. Võimalust kontrollida ETR-kalapüügist pärinevate toodete juurdepääsu ja nende järgnevat eksporti raskendab päritolueeskirjade mitmetimõistetav kohaldamine, nagu kirjeldatakse põhjenduses 28, samuti selgete kaitse- ja majandamismeetmete puudumine, nagu kirjeldatakse põhjendustes 63–68. |
| --- | --- |

(39)

Võttes arvesse, et puudub jälgitavus ja et Saalomoni Saarte ametiasutustel puudub teave lossitud kalasaagi kohta, ei suuda Saalomoni Saared tagada, et Saalomoni Saartele või Saalomoni Saartel asuvatesse töötlemisettevõtetesse toodavad kalatooted ei pärine ETR-kalapüügist, nagu kirjeldatakse põhjendustes 28–37. Võimalust kontrollida ETR-kalapüügist pärinevate toodete juurdepääsu ja nende järgnevat eksporti raskendab päritolueeskirjade mitmetimõistetav kohaldamine, nagu kirjeldatakse põhjenduses 28, samuti selgete kaitse- ja majandamismeetmete puudumine, nagu kirjeldatakse põhjendustes 63–68.

| (40) | Seega, arvestades kõiki komisjoni poolt kogutud faktilisi asjaolusid ja Saalomoni Saarte avaldusi, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 ja artikli 31 lõike 4 punktile b järeldada, et Saalomoni Saared ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on rannikuäärse ja turustamisriigina, et takistada ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu oma turgudele. |
| --- | --- |

(40)

Seega, arvestades kõiki komisjoni poolt kogutud faktilisi asjaolusid ja Saalomoni Saarte avaldusi, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 ja artikli 31 lõike 4 punktile b järeldada, et Saalomoni Saared ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on rannikuäärse ja turustamisriigina, et takistada ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu oma turgudele.

3.2   Suutmatus teha koostööd ja jõustada meetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 5)

| (41) | Komisjon analüüsis, kas Saalomoni Saared tegid tõhusat koostööd komisjoniga ning vastasid komisjoni nõuetele uurida ETR-kalapüüki ja sellega seotud tegevust, anda selle kohta tagasisidet või võtta järelmeetmeid. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon analüüsis, kas Saalomoni Saared tegid tõhusat koostööd komisjoniga ning vastasid komisjoni nõuetele uurida ETR-kalapüüki ja sellega seotud tegevust, anda selle kohta tagasisidet või võtta järelmeetmeid.

| (42) | Ehkki Saalomoni Saared, kes on seotud ETR-kalapüügi määruse kohase sertifitseerimissüsteemi rakendamisega, vastavad üldiselt koostöövalmilt teabenõuetele ja annavad tagasisidet, kahjustab nende vastuste usaldusväärsust läbipaistvuse puudumine ja vähe või üldse mitte võimalusi tagada punkti 3 alapunkti 1 kohane kalandustoodete jälgitavus. |
| --- | --- |

(42)

Ehkki Saalomoni Saared, kes on seotud ETR-kalapüügi määruse kohase sertifitseerimissüsteemi rakendamisega, vastavad üldiselt koostöövalmilt teabenõuetele ja annavad tagasisidet, kahjustab nende vastuste usaldusväärsust läbipaistvuse puudumine ja vähe või üldse mitte võimalusi tagada punkti 3 alapunkti 1 kohane kalandustoodete jälgitavus.

| (43) | Saalomoni Saarte kui lipu-, sadama- ja rannikuäärse riigi kohustuste täitmise üldise hindamise käigus analüüsis komisjon ka seda, kas Saalomoni Saared teevad ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd teiste riikidega. |
| --- | --- |

(43)

Saalomoni Saarte kui lipu-, sadama- ja rannikuäärse riigi kohustuste täitmise üldise hindamise käigus analüüsis komisjon ka seda, kas Saalomoni Saared teevad ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd teiste riikidega.

| (44) | Selleks tegi komisjon 2014. aasta veebruari kontrollkäigu ajal kindlaks, et Saalomoni Saartel puudus tahe teha koostööd tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes erinevate kalanduskokkulepete alusel tegutsevate laevade lipuriikidega, kuna Saalomoni Saared ei andnud lipuriikidele korrapäraselt andmeid nende laevade kohta. See on selge märk, et Saalomoni Saared ei täida oma kohustusi rahvusvahelise õiguse raames (eelkõige ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe artikli 7 lõike 1 punkt a), et tagada tema vetes elavate piirialade kalavarude kaitse ja majandamine ning tagada ETR-kalapüügi tulemuslik ja tõhus ennetamine. Koostöö puudumine on vastuolus ka lipuriigi tulemuslikku tegevust käsitlevate FAO suuniste (8) punktiga 40, mille kohaselt lipu- ja rannikuäärsed riigid võiksid sõlmida kalanduskokkuleppeid ainult sellisel juhul, kui mõlemad on kindlad, et selline tegevus ei kahjusta mere elusressursside jätkusuutlikkust nende jurisdiktsiooni all olevas rannikuriigis. |
| --- | --- |

(44)

Selleks tegi komisjon 2014. aasta veebruari kontrollkäigu ajal kindlaks, et Saalomoni Saartel puudus tahe teha koostööd tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes erinevate kalanduskokkulepete alusel tegutsevate laevade lipuriikidega, kuna Saalomoni Saared ei andnud lipuriikidele korrapäraselt andmeid nende laevade kohta. See on selge märk, et Saalomoni Saared ei täida oma kohustusi rahvusvahelise õiguse raames (eelkõige ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe artikli 7 lõike 1 punkt a), et tagada tema vetes elavate piirialade kalavarude kaitse ja majandamine ning tagada ETR-kalapüügi tulemuslik ja tõhus ennetamine. Koostöö puudumine on vastuolus ka lipuriigi tulemuslikku tegevust käsitlevate FAO suuniste (8) punktiga 40, mille kohaselt lipu- ja rannikuäärsed riigid võiksid sõlmida kalanduskokkuleppeid ainult sellisel juhul, kui mõlemad on kindlad, et selline tegevus ei kahjusta mere elusressursside jätkusuutlikkust nende jurisdiktsiooni all olevas rannikuriigis.

| (45) | Vaatamata sellele, et Saalomoni Saartel toimub suurel arvul välislaevade ümberlaadimisi, ei ole ta hakanud tegema koostööd nende laevade lipuriikidega. Seepärast ei ole Saalomoni Saared suutelised täitma oma kohustusi sadamariigina ETR-kalapüügi vastase tegevuskava punktide 52–64 kohaselt. Eelkõige ei täida Saalomoni Saared oma kohustusi lipuriigina välislaevade suhtes, mis kasutavad nende sadamaid, kuna nad ei tee lipuriikidega koostööd põhiküsimustes, nagu teabevahetus lossimiste, ümberlaadimiste ja sadama kasutamise loa andmisest keeldumise kohta. Ehkki Saalomoni Saarte ametiasutused väitsid oma 6. mai 2014. aasta kirjas, et nad kirjutavad asjaomastele lipuriikidele, et tugevdada koostööd nõutavate ümberlaadimisandmete saamiseks, mida on vaja liitu eksportimise puhul püügisertifikaatidel, ei ole konkreetset korda ümberlaadimiste teabe ja andmete vahetamiseks kolmandate riikidega seni kokku lepitud. |
| --- | --- |

(45)

Vaatamata sellele, et Saalomoni Saartel toimub suurel arvul välislaevade ümberlaadimisi, ei ole ta hakanud tegema koostööd nende laevade lipuriikidega. Seepärast ei ole Saalomoni Saared suutelised täitma oma kohustusi sadamariigina ETR-kalapüügi vastase tegevuskava punktide 52–64 kohaselt. Eelkõige ei täida Saalomoni Saared oma kohustusi lipuriigina välislaevade suhtes, mis kasutavad nende sadamaid, kuna nad ei tee lipuriikidega koostööd põhiküsimustes, nagu teabevahetus lossimiste, ümberlaadimiste ja sadama kasutamise loa andmisest keeldumise kohta. Ehkki Saalomoni Saarte ametiasutused väitsid oma 6. mai 2014. aasta kirjas, et nad kirjutavad asjaomastele lipuriikidele, et tugevdada koostööd nõutavate ümberlaadimisandmete saamiseks, mida on vaja liitu eksportimise puhul püügisertifikaatidel, ei ole konkreetset korda ümberlaadimiste teabe ja andmete vahetamiseks kolmandate riikidega seni kokku lepitud.

| (46) | Saalomoni Saarte poolt kinnitatud püügisertifikaatide kontrollimiseks koostöös liidu liikmesriikidega sai riik kontrollimistaotlused kolmelt liidu liikmesriigilt. Nende taotlustega tegelesid pädevad asutused ja neile vastati õigeaegselt. Vastustes aga tavaliselt lihtsalt kinnitati püügisertifikaadi autentsust ilma mingi edasise selgituseta. Selliste kontrollimistaotluste kohta ei olnud kohapeal mingeid dokumente. |
| --- | --- |

(46)

Saalomoni Saarte poolt kinnitatud püügisertifikaatide kontrollimiseks koostöös liidu liikmesriikidega sai riik kontrollimistaotlused kolmelt liidu liikmesriigilt. Nende taotlustega tegelesid pädevad asutused ja neile vastati õigeaegselt. Vastustes aga tavaliselt lihtsalt kinnitati püügisertifikaadi autentsust ilma mingi edasise selgituseta. Selliste kontrollimistaotluste kohta ei olnud kohapeal mingeid dokumente.

| (47) | Komisjon analüüsis, kas Saalomoni Saared on võtnud tõhusaid täitemeetmeid nende käitajate suhtes, kes tegelevad ETR-kalapüügiga, ning kas on kohaldatud piisavalt rangeid karistusi ja võetud rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon analüüsis, kas Saalomoni Saared on võtnud tõhusaid täitemeetmeid nende käitajate suhtes, kes tegelevad ETR-kalapüügiga, ning kas on kohaldatud piisavalt rangeid karistusi ja võetud rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu.

| (48) | Nõuete järgimise ja täitmise tagamise osas selgus komisjoni kontrollkäigul, et Saalomoni Saartel ei ole konkreetseid õigusakte ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks. Selline puudujääk näitab, et Saalomoni Saared ei taga lipuriigi kontrolli laevade üle, nagu on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94. Saalomoni Saarte tegevus seoses nõuete järgimise ja täitmise tagamisega ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktiga 21, mille kohaselt peab riik tagama, et tema jurisdiktsiooni all olevate kalalaevade karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ja see lõpetada ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu. |
| --- | --- |

(48)

Nõuete järgimise ja täitmise tagamise osas selgus komisjoni kontrollkäigul, et Saalomoni Saartel ei ole konkreetseid õigusakte ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks. Selline puudujääk näitab, et Saalomoni Saared ei taga lipuriigi kontrolli laevade üle, nagu on ette nähtud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94. Saalomoni Saarte tegevus seoses nõuete järgimise ja täitmise tagamisega ei ole kooskõlas ka ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktiga 21, mille kohaselt peab riik tagama, et tema jurisdiktsiooni all olevate kalalaevade karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ja see lõpetada ning võtta rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud kasu.

| (49) | Kuid Saalomoni Saarte peaaudiitor märkis oma 2012. aastal avaldatud aruandes (9), et kalandusseadus on aegunud ega vasta riigi kohustustele rahvusvaheliste, piirkondlike ja alapiirkondlike kokkulepete raames. Selle väitega nõustusid ametiasutused, kellega komisjon kohtus oma kontrollkäigul 2014. aasta veebruaris. Enne kontrollkäiku esitati kalandusseaduse uus eelnõu. Nimetatud eelnõus sisalduvad karistused ei ole tõepoolest piisavalt ranged selleks, et tagada nõuete täitmine, hoida ära rikkumised kõikjal, kus need esinevad, ja võtta süüdlastelt ära ebaseadusliku tegevusega saadud kasu, nagu nähakse ette WCPFC konventsiooni (10) artikli 25 lõikega 7. Täpsemalt öeldes tugineb karistussüsteem trahviühikute süsteemile, mille õiguslik alus ei ole veel kehtestatud. Saalomoni Saared tunnistasid, et süsteem, mida ei olegi kohaldatud, on vananenud, ning selgitasid, et neil on praegu käimas selle läbivaatamine. Kalandusseaduse ajakohastatud eelnõu esitati 6. oktoobril 2014. Olukord on tõsiste rikkumiste määratluste ebaselguse, trahviühikute, korduvate rikkumiste ja karistuste taseme tõttu jäänud siiski problemaatiliseks. |
| --- | --- |

(49)

Kuid Saalomoni Saarte peaaudiitor märkis oma 2012. aastal avaldatud aruandes (9), et kalandusseadus on aegunud ega vasta riigi kohustustele rahvusvaheliste, piirkondlike ja alapiirkondlike kokkulepete raames. Selle väitega nõustusid ametiasutused, kellega komisjon kohtus oma kontrollkäigul 2014. aasta veebruaris. Enne kontrollkäiku esitati kalandusseaduse uus eelnõu. Nimetatud eelnõus sisalduvad karistused ei ole tõepoolest piisavalt ranged selleks, et tagada nõuete täitmine, hoida ära rikkumised kõikjal, kus need esinevad, ja võtta süüdlastelt ära ebaseadusliku tegevusega saadud kasu, nagu nähakse ette WCPFC konventsiooni (10) artikli 25 lõikega 7. Täpsemalt öeldes tugineb karistussüsteem trahviühikute süsteemile, mille õiguslik alus ei ole veel kehtestatud. Saalomoni Saared tunnistasid, et süsteem, mida ei olegi kohaldatud, on vananenud, ning selgitasid, et neil on praegu käimas selle läbivaatamine. Kalandusseaduse ajakohastatud eelnõu esitati 6. oktoobril 2014. Olukord on tõsiste rikkumiste määratluste ebaselguse, trahviühikute, korduvate rikkumiste ja karistuste taseme tõttu jäänud siiski problemaatiliseks.

| (50) | Saalomoni Saarte ametivõimude suutlikkuse suhtes tuleks märkida, et ÜRO inimarengu indeksi (11) kohaselt peetakse Saalomoni Saari madala inimarengutasemega riigiks (2013. aastal 143. riik 186 riigist). Seda kinnitab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1905/2006 (12) II lisa, kus Saalomoni Saared on loetletud vähim arenenud riikide kategoorias. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee koostatud ametliku arenguabi saajate nimekirjas, mis on koostatud 2012. aasta aruannete põhjal (13), on Saalomoni Saared 1. jaanuari 2013. aasta seisuga kui vähim arenenud riik. Seetõttu võib pädevate asutuste piiratud finants- ja haldussuutlikkust pidada üheks teguriks, mis takistab Saalomoni Saartel oma koostöö- ja nõuete täitmise tagamise kohustusi täielikult täita. Tuletatakse siiski meelde, et puudujäägid koostöös ja nõuete täitmise tagamises on pigem seotud piisava õigusraamistiku puudumisega, mis võimaldaks võtta asjakohaseid järelmeetmeid, kui Saalomoni Saarte suutlikkusega täita oma rahvusvahelisi kohustusi. Samuti märgib komisjon, et 2014. aasta veebruari kontrollkäigu ajal saadud teabele tuginedes ei saa järeldada, et Saalomoni Saartel puuduvad rahalised vahendid, vaid pigem, et neil puudub vajalik õigus- ja halduskeskkond, et tagada oma kohustuste tõhus ja tulemuslik täitmine lipu-, rannikuäärse, sadama- ja turustusriigina. |
| --- | --- |

(50)

Saalomoni Saarte ametivõimude suutlikkuse suhtes tuleks märkida, et ÜRO inimarengu indeksi (11) kohaselt peetakse Saalomoni Saari madala inimarengutasemega riigiks (2013. aastal 143. riik 186 riigist). Seda kinnitab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1905/2006 (12) II lisa, kus Saalomoni Saared on loetletud vähim arenenud riikide kategoorias. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee koostatud ametliku arenguabi saajate nimekirjas, mis on koostatud 2012. aasta aruannete põhjal (13), on Saalomoni Saared 1. jaanuari 2013. aasta seisuga kui vähim arenenud riik. Seetõttu võib pädevate asutuste piiratud finants- ja haldussuutlikkust pidada üheks teguriks, mis takistab Saalomoni Saartel oma koostöö- ja nõuete täitmise tagamise kohustusi täielikult täita. Tuletatakse siiski meelde, et puudujäägid koostöös ja nõuete täitmise tagamises on pigem seotud piisava õigusraamistiku puudumisega, mis võimaldaks võtta asjakohaseid järelmeetmeid, kui Saalomoni Saarte suutlikkusega täita oma rahvusvahelisi kohustusi. Samuti märgib komisjon, et 2014. aasta veebruari kontrollkäigu ajal saadud teabele tuginedes ei saa järeldada, et Saalomoni Saartel puuduvad rahalised vahendid, vaid pigem, et neil puudub vajalik õigus- ja halduskeskkond, et tagada oma kohustuste tõhus ja tulemuslik täitmine lipu-, rannikuäärse, sadama- ja turustusriigina.

| (51) | Tuleb ka rõhutada, et kooskõlas ETR-kalapüügi vastase tegevuskava punktide 85 ja 86 soovitustega arenguriikide erinõuete kohta on komisjon toetanud Saalomoni Saari ELi ETR-kalapüügi määruse rakendamisel komisjoni rahastatud tehnilise abi eriprogrammi kaudu (14). |
| --- | --- |

(51)

Tuleb ka rõhutada, et kooskõlas ETR-kalapüügi vastase tegevuskava punktide 85 ja 86 soovitustega arenguriikide erinõuete kohta on komisjon toetanud Saalomoni Saari ELi ETR-kalapüügi määruse rakendamisel komisjoni rahastatud tehnilise abi eriprogrammi kaudu (14).

| (52) | Arvestades käesolevas punktis kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja Saalomoni Saarte avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 5 väita, et Saalomoni Saared ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja nõuete täitmise tagamise kohustusi, mis tal on rannikuäärse ja turustusriigina. |
| --- | --- |

(52)

Arvestades käesolevas punktis kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja Saalomoni Saarte avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 5 väita, et Saalomoni Saared ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja nõuete täitmise tagamise kohustusi, mis tal on rannikuäärse ja turustusriigina.

3.3   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6)

| (53) | Saalomoni Saared on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe. Saalomoni Saared on Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni osalisriik. Saalomoni Saared on FFA konventsiooni osalisriik ja Nauru lepingu osaline seoses koostööga ühist huvi pakkuvate kalapüügipiirkondade majandamise küsimustes. |
| --- | --- |

(53)

Saalomoni Saared on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe. Saalomoni Saared on Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni osalisriik. Saalomoni Saared on FFA konventsiooni osalisriik ja Nauru lepingu osaline seoses koostööga ühist huvi pakkuvate kalapüügipiirkondade majandamise küsimustes.

| (54) | Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti Saalomoni Saarte kui WCPFC lepinguosalise liikme staatusega seoses asjakohaseks. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti Saalomoni Saarte kui WCPFC lepinguosalise liikme staatusega seoses asjakohaseks.

| (55) | Komisjon analüüsis ka teavet, mida peeti asjakohaseks, pidades silmas Saalomoni Saarte nõusolekut kohaldada WCPFCs vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmed. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon analüüsis ka teavet, mida peeti asjakohaseks, pidades silmas Saalomoni Saarte nõusolekut kohaldada WCPFCs vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmed.

| (56) | Võttes aluseks Saalomoni Saarte esitatud teavet olukorra kohta tema vetes toimuval tuunipüügil, moodustas Saalomoni Saarte majandusvööndis püütud tuunisaak 2012. aastal kuni 3,5 % Vaikse ookeani lääne- ja keskosas püütud saagist (15). See tähendab 50 % langust võrreldes aastatega 2010 ja 2011. |
| --- | --- |

(56)

Võttes aluseks Saalomoni Saarte esitatud teavet olukorra kohta tema vetes toimuval tuunipüügil, moodustas Saalomoni Saarte majandusvööndis püütud tuunisaak 2012. aastal kuni 3,5 % Vaikse ookeani lääne- ja keskosas püütud saagist (15). See tähendab 50 % langust võrreldes aastatega 2010 ja 2011.

| (57) | Arvnäitajate alusel, mis on esitatud põhjenduses 56, ilmneb, et Saalomoni Saared haldavad olulist osa maailma tuunivarudest ja seega vastutavad rannikuäärse riigina selle ressursi vastutustundliku ja pikaajalise säästva majandamise tagamise eest. ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitega 61–64 ja ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe artiklitega 7 ja 8 reguleeritakse elusressursside kasutamist rannikuäärse riigi poolt, kes peaks edendama oma majandusvööndi elusressursside optimaalset kasutamist ning tagama, et muude riikide kodanikud järgiksid tema majandusvööndis kalapüügil kaitse- ja majandamismeetmeid, samuti tegema koostööd asjaomaste riikide ja piirkondlike organisatsioonidega, kes on seotud kalapüügiga selles piirkonnas. |
| --- | --- |

(57)

Arvnäitajate alusel, mis on esitatud põhjenduses 56, ilmneb, et Saalomoni Saared haldavad olulist osa maailma tuunivarudest ja seega vastutavad rannikuäärse riigina selle ressursi vastutustundliku ja pikaajalise säästva majandamise tagamise eest. ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitega 61–64 ja ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe artiklitega 7 ja 8 reguleeritakse elusressursside kasutamist rannikuäärse riigi poolt, kes peaks edendama oma majandusvööndi elusressursside optimaalset kasutamist ning tagama, et muude riikide kodanikud järgiksid tema majandusvööndis kalapüügil kaitse- ja majandamismeetmeid, samuti tegema koostööd asjaomaste riikide ja piirkondlike organisatsioonidega, kes on seotud kalapüügiga selles piirkonnas.

| (58) | Sellega seoses tuleb märkida, et neid kohustusi ja soovitusi eirates puuduvad Saalomoni Saarte õigusraamistikus sätted, millega tagada tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes tegutsevate laevade tõhus ja tulemuslik haldamine. Selles õigusraamistikus ei ole ka selgeid ja läbipaistvaid sätteid, milles oleksid esitatud Saalomoni Saarte jurisdiktsiooni alla kuuluvates igat liiki vetes kohaldatavad kaitse- ja majandamismeetmed, või kui need on olemas, ei ole selgeid ja läbipaistvaid menetlusi, millega määrata kindlaks, kuidas nende rakendamine peaks olema tagatud. Kõnealuseid aspekte analüüsitakse täiendavalt põhjendustes 59–75. |
| --- | --- |

(58)

Sellega seoses tuleb märkida, et neid kohustusi ja soovitusi eirates puuduvad Saalomoni Saarte õigusraamistikus sätted, millega tagada tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes tegutsevate laevade tõhus ja tulemuslik haldamine. Selles õigusraamistikus ei ole ka selgeid ja läbipaistvaid sätteid, milles oleksid esitatud Saalomoni Saarte jurisdiktsiooni alla kuuluvates igat liiki vetes kohaldatavad kaitse- ja majandamismeetmed, või kui need on olemas, ei ole selgeid ja läbipaistvaid menetlusi, millega määrata kindlaks, kuidas nende rakendamine peaks olema tagatud. Kõnealuseid aspekte analüüsitakse täiendavalt põhjendustes 59–75.

| (59) | Selget tunnistust Saalomoni Saarte õigusraamistiku puudulikkuse kohta annab see, kuidas majandatakse tuunivarusid. Saalomoni Saared selgitasid, et nende praegune riiklik tuunivarude majandamise ja arendamise kava on ainult osaliselt rakendatud ning asendatakse varsti uue kavaga. |
| --- | --- |

(59)

Selget tunnistust Saalomoni Saarte õigusraamistiku puudulikkuse kohta annab see, kuidas majandatakse tuunivarusid. Saalomoni Saared selgitasid, et nende praegune riiklik tuunivarude majandamise ja arendamise kava on ainult osaliselt rakendatud ning asendatakse varsti uue kavaga.

| (60) | Komisjonile 2013. aasta novembris esitatud uues tuunivarude majandamise kavas on sätestatud õigusraamistik tuunivarude majandamiseks ning seda kohaldatakse kõigis Saalomoni Saarte vetes alates kolmest meremiilist, sh arhipelaagivetes. See on siiski üksnes üldpõhimõtteid väljendav dokument. Komisjoni 2014. aasta veebruari kontrollkäigu ajal nõustusid Saalomoni Saared eelnõu läbi vaatama, nii et see kajastaks nende püügitegevuse, meetmete ja kalandussektori tegelikkust. Saalomoni Saared väitsid, et lisavad uude kavasse alapiirkondade kaitse- ja majandamismeetmed, litsentsimise korra ja tingimused, lubatud kogupüügi piirnormid, arhipelaagi- ja majanduspiirkonna vete majandamise, võrdlusalused ja püügikontrollieeskirjad. |
| --- | --- |

(60)

Komisjonile 2013. aasta novembris esitatud uues tuunivarude majandamise kavas on sätestatud õigusraamistik tuunivarude majandamiseks ning seda kohaldatakse kõigis Saalomoni Saarte vetes alates kolmest meremiilist, sh arhipelaagivetes. See on siiski üksnes üldpõhimõtteid väljendav dokument. Komisjoni 2014. aasta veebruari kontrollkäigu ajal nõustusid Saalomoni Saared eelnõu läbi vaatama, nii et see kajastaks nende püügitegevuse, meetmete ja kalandussektori tegelikkust. Saalomoni Saared väitsid, et lisavad uude kavasse alapiirkondade kaitse- ja majandamismeetmed, litsentsimise korra ja tingimused, lubatud kogupüügi piirnormid, arhipelaagi- ja majanduspiirkonna vete majandamise, võrdlusalused ja püügikontrollieeskirjad.

| (61) | Tõsiasi on aga see, et olemasolev kava on aegunud ja seega vastuolus ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 61 lõigetes 2–5, artikli 62 lõikes 1 ja artiklis 64 sätestatud kohustustega, milles käsitletakse ressursside optimaalset kasutamist sobivate kaitse- ja majandamismeetmete abil. |
| --- | --- |

(61)

Tõsiasi on aga see, et olemasolev kava on aegunud ja seega vastuolus ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 61 lõigetes 2–5, artikli 62 lõikes 1 ja artiklis 64 sätestatud kohustustega, milles käsitletakse ressursside optimaalset kasutamist sobivate kaitse- ja majandamismeetmete abil.

| (62) | Regulatiivse puuduse teine aspekt on see, et Saalomoni Saartel puuduvad selged kaitse- ja majandamismeetmed, mis oleksid võetud parimate teaduslike soovituste alusel vastavalt tema kohustustele ÜRO mereõiguse konventsiooni, ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe ja WCPFC raames ning kehtiksid kõikides tema riikliku jurisdiktsiooni all olevates vetes, sealhulgas tema arhipelaagivetes. Veebruaris 2014 tehti kindlaks, et kaitse- ja majandamiseeskirjadel puudub läbipaistvus ja selgus (nagu on esitatud põhjendustes 63–68) ning need ei ole kooskõlas parimate teadusnõuannetega ega põhine nendel (nagu on esitatud põhjendustes 69–75). |
| --- | --- |

(62)

Regulatiivse puuduse teine aspekt on see, et Saalomoni Saartel puuduvad selged kaitse- ja majandamismeetmed, mis oleksid võetud parimate teaduslike soovituste alusel vastavalt tema kohustustele ÜRO mereõiguse konventsiooni, ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe ja WCPFC raames ning kehtiksid kõikides tema riikliku jurisdiktsiooni all olevates vetes, sealhulgas tema arhipelaagivetes. Veebruaris 2014 tehti kindlaks, et kaitse- ja majandamiseeskirjadel puudub läbipaistvus ja selgus (nagu on esitatud põhjendustes 63–68) ning need ei ole kooskõlas parimate teadusnõuannetega ega põhine nendel (nagu on esitatud põhjendustes 69–75).

| (63) | Saalomoni Saarte jurisdiktsiooni alla kuuluvatele vetele osutatakse kui territoriaalvetele, arhipelaagivetele ja majandusvööndile. Vastavalt WCPFC konventsiooni artiklile 3 hõlmab WCPFC pädevusala põhimõtteliselt kõiki Vaikse ookeani veealasid, sealhulgas Saalomoni Saarte jurisdiktsiooni alla kuuluvaid vesi. |
| --- | --- |

(63)

Saalomoni Saarte jurisdiktsiooni alla kuuluvatele vetele osutatakse kui territoriaalvetele, arhipelaagivetele ja majandusvööndile. Vastavalt WCPFC konventsiooni artiklile 3 hõlmab WCPFC pädevusala põhimõtteliselt kõiki Vaikse ookeani veealasid, sealhulgas Saalomoni Saarte jurisdiktsiooni alla kuuluvaid vesi.

| (64) | Siiski teavitasid Saalomoni Saared komisjoni, et nad on seisukohal, et WCPFC konventsioon ei hõlma tema riikliku jurisdiktsiooni all olevaid vesi (territoriaalmeri, arhipelaagiveed, majandusvöönd), kuigi WCPFC on delegeerinud oma kehtestatud kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise konventsiooniosalistele. Kuigi Nauru lepinguga piiratakse püügikoormust püügipäevade eraldamisega (Vessel Day Scheme – püügipäevagraafik), mida kohaldatakse kõigis kõnealuse lepingu osaliste majandusvööndites, ei kohaldata seda Saalomoni Saarte territoriaal- ja arhipelaagivetes. |
| --- | --- |

(64)

Siiski teavitasid Saalomoni Saared komisjoni, et nad on seisukohal, et WCPFC konventsioon ei hõlma tema riikliku jurisdiktsiooni all olevaid vesi (territoriaalmeri, arhipelaagiveed, majandusvöönd), kuigi WCPFC on delegeerinud oma kehtestatud kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise konventsiooniosalistele. Kuigi Nauru lepinguga piiratakse püügikoormust püügipäevade eraldamisega (Vessel Day Scheme – püügipäevagraafik), mida kohaldatakse kõigis kõnealuse lepingu osaliste majandusvööndites, ei kohaldata seda Saalomoni Saarte territoriaal- ja arhipelaagivetes.

| (65) | ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklite 61–64, ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe artiklite 5, 7, 8, 9, 10, WCPFC konventsiooni üldeesmärgi ja asjakohaste sätete (eelkõige artiklid 2, 5, 7, 8) kohaselt on rannikuäärsel riigil selge kohustus võtta vastu meetmed, mis on kooskõlas asjaomases piirkonnas ja avamerel kohaldatavate meetmetega, et tagada piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude pikaajaline jätkusuutlikkus ja edendada nende optimaalset kasutamist. FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis, eelkõige selle artikli 7 lõikes 1, artikli 7 lõikes 2, artikli 7 lõikes 3 ja artikli 8 lõikes 1 soovitatakse samuti häid tavasid nende eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(65)

ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklite 61–64, ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe artiklite 5, 7, 8, 9, 10, WCPFC konventsiooni üldeesmärgi ja asjakohaste sätete (eelkõige artiklid 2, 5, 7, 8) kohaselt on rannikuäärsel riigil selge kohustus võtta vastu meetmed, mis on kooskõlas asjaomases piirkonnas ja avamerel kohaldatavate meetmetega, et tagada piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude pikaajaline jätkusuutlikkus ja edendada nende optimaalset kasutamist. FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis, eelkõige selle artikli 7 lõikes 1, artikli 7 lõikes 2, artikli 7 lõikes 3 ja artikli 8 lõikes 1 soovitatakse samuti häid tavasid nende eesmärkide saavutamiseks.

| (66) | Saalomoni Saarte vetes tegutsevatele kalalaevadele sätestatakse eritingimused püügiloas, nimelt püügiperiood, püüda lubatud liigid, püügipiirkond ja muud tingimused. Saalomoni Saarte lipu all sõitvatel laevadel on juurdepääs arhipelaagivetele, samas on prahtimislepingu ja kahe-/mitmepoolse kokkuleppe alusel tegutsevatel laevadel luba püüda seinnoodaga Saalomoni Saarte majandusvööndis, kuid seda reguleeritakse ja piiratakse piirkondlikul tasandil püügipäevagraafiku alusel. Õngejadalaevadel või arhipelaagivetes tegutsevatel laevadel sätestatakse püügilubades kaitse- ja majandamismeetmed. Ritvõngelaevadel sätestatakse püügilubades kaitse- ja majandamismeetmed. |
| --- | --- |

(66)

Saalomoni Saarte vetes tegutsevatele kalalaevadele sätestatakse eritingimused püügiloas, nimelt püügiperiood, püüda lubatud liigid, püügipiirkond ja muud tingimused. Saalomoni Saarte lipu all sõitvatel laevadel on juurdepääs arhipelaagivetele, samas on prahtimislepingu ja kahe-/mitmepoolse kokkuleppe alusel tegutsevatel laevadel luba püüda seinnoodaga Saalomoni Saarte majandusvööndis, kuid seda reguleeritakse ja piiratakse piirkondlikul tasandil püügipäevagraafiku alusel. Õngejadalaevadel või arhipelaagivetes tegutsevatel laevadel sätestatakse püügilubades kaitse- ja majandamismeetmed. Ritvõngelaevadel sätestatakse püügilubades kaitse- ja majandamismeetmed.

| (67) | Kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmete selguse ja läbipaistvuse puudus ning püügikoormuse tegelik kasutamine püügipäevagraafiku alusel, lisaks mitmed menetlused seoses kalapüügile juurdepääsuga, mida on kirjeldatud põhjenduses 66, takistavad Saalomoni Saarte kalavarude kaitseks tõhusate kaitse- ja majandamismeetmete rakendamist. |
| --- | --- |

(67)

Kohaldatavate kaitse- ja majandamismeetmete selguse ja läbipaistvuse puudus ning püügikoormuse tegelik kasutamine püügipäevagraafiku alusel, lisaks mitmed menetlused seoses kalapüügile juurdepääsuga, mida on kirjeldatud põhjenduses 66, takistavad Saalomoni Saarte kalavarude kaitseks tõhusate kaitse- ja majandamismeetmete rakendamist.

| (68) | Kokkuvõttes ei leidunud ühtki selget, läbipaistvat ja nõuetele vastavat kaitse- ja majandamismeedet Saalomoni Saarte arhipelaagivete haldamiseks, seega ei järgita kohustusi, millele on osutatud põhjenduses 65. |
| --- | --- |

(68)

Kokkuvõttes ei leidunud ühtki selget, läbipaistvat ja nõuetele vastavat kaitse- ja majandamismeedet Saalomoni Saarte arhipelaagivete haldamiseks, seega ei järgita kohustusi, millele on osutatud põhjenduses 65.

| (69) | Vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklile 61, ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe artiklitele 5 ja 6 ning WCPFC konventsiooni artiklitele 5 ja 6 peavad rannikuäärsed riigid kindlaks määrama elusressursside lubatud kogupüügi oma majandusvööndis, tuginedes parimatele olemasolevatele teaduslikele tõenditele ja lähtudes ettevaatusprintsiibist; rannikuriigid peavad nõuetekohaste kaitse ja majandamismeetmete abil samuti tagama, et ülepüügiga ei kahjustataks elusressursse ja kalavarusid nende majandusvööndis ja muudes nende jurisdiktsiooni all olevates vetes. FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis, eelkõige selle artikli 7 punktides 3, 4 ja 5 soovitatakse häid tavasid nende kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(69)

Vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklile 61, ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe artiklitele 5 ja 6 ning WCPFC konventsiooni artiklitele 5 ja 6 peavad rannikuäärsed riigid kindlaks määrama elusressursside lubatud kogupüügi oma majandusvööndis, tuginedes parimatele olemasolevatele teaduslikele tõenditele ja lähtudes ettevaatusprintsiibist; rannikuriigid peavad nõuetekohaste kaitse ja majandamismeetmete abil samuti tagama, et ülepüügiga ei kahjustataks elusressursse ja kalavarusid nende majandusvööndis ja muudes nende jurisdiktsiooni all olevates vetes. FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis, eelkõige selle artikli 7 punktides 3, 4 ja 5 soovitatakse häid tavasid nende kohustuste täitmiseks.

| (70) | Kuna Saalomoni Saared on arvamusel, et WCPFC eeskirjad ei kehti nende jurisdiktsiooni all olevate vete suhtes, siis ei ole päris selge, milliseid andmeid kogutakse ja esitatakse WCPFC-le; see ei pruugi kehtida kõigi Saalomoni Saarte kalapüügivete hindamise kohta. WCPFC teaduskomitee aruannetes tõstatatakse regulaarselt andmelünkade küsimus. Näiteks märkis WCPFC teaduskomitee 7. istungjärgul 2011. aastal aruande punktis 89, et esitatud andmetes esineb mõningaid vastuolusid laevastike püügipäevikute aruannetes vööttuuni, suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni kohta, ning soovitas seinnoodaga püütud saagi täpse koostise tähtsuse tõttu ja teaduslikke eesmärke silmas pidades arutada seda küsimust tehnilises ja vastavuskomitees (16). Punktis 37 rõhutati ebakindlust seinnoodaga püütud saagi koostises ja nõuti, et Saalomoni Saared jätkaksid tööd seinnoodaga püütud saagi koostise hinnanguliste andmete täpsustamisel. WCPFC teaduskomitee tõstatas 8. istungjärgul uuesti küsimused andmelünkade ja ebakõlade (17) kohta seoses püügiga ja saagi koostisega, esitas märkusi prahtimislepingute raames kehtivate aruandekohustuste kohta ja andis majandamisalaseid soovitusi olukorra parandamiseks (18). Teaduskomitee käsitles ka andmete puudumist või puudulikkust mõne konventsiooniosalise puhul, kellest mõned tegutsevad Saalomoni Saarte riikliku jurisdiktsiooni all olevates vetes. |
| --- | --- |

(70)

Kuna Saalomoni Saared on arvamusel, et WCPFC eeskirjad ei kehti nende jurisdiktsiooni all olevate vete suhtes, siis ei ole päris selge, milliseid andmeid kogutakse ja esitatakse WCPFC-le; see ei pruugi kehtida kõigi Saalomoni Saarte kalapüügivete hindamise kohta. WCPFC teaduskomitee aruannetes tõstatatakse regulaarselt andmelünkade küsimus. Näiteks märkis WCPFC teaduskomitee 7. istungjärgul 2011. aastal aruande punktis 89, et esitatud andmetes esineb mõningaid vastuolusid laevastike püügipäevikute aruannetes vööttuuni, suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni kohta, ning soovitas seinnoodaga püütud saagi täpse koostise tähtsuse tõttu ja teaduslikke eesmärke silmas pidades arutada seda küsimust tehnilises ja vastavuskomitees (16). Punktis 37 rõhutati ebakindlust seinnoodaga püütud saagi koostises ja nõuti, et Saalomoni Saared jätkaksid tööd seinnoodaga püütud saagi koostise hinnanguliste andmete täpsustamisel. WCPFC teaduskomitee tõstatas 8. istungjärgul uuesti küsimused andmelünkade ja ebakõlade (17) kohta seoses püügiga ja saagi koostisega, esitas märkusi prahtimislepingute raames kehtivate aruandekohustuste kohta ja andis majandamisalaseid soovitusi olukorra parandamiseks (18). Teaduskomitee käsitles ka andmete puudumist või puudulikkust mõne konventsiooniosalise puhul, kellest mõned tegutsevad Saalomoni Saarte riikliku jurisdiktsiooni all olevates vetes.

| (71) | Aruannetes märgitakse ka seda, et veel ei ole saavutatud 100 %-list vaatlejatega hõivatust, nagu nõuab WCPFC, ning et teaduskomiteele 2012. aastal esitatud viimase aastaaruande kohaselt ei vasta Saalomoni Saared veel sellele nõudele (19). |
| --- | --- |

(71)

Aruannetes märgitakse ka seda, et veel ei ole saavutatud 100 %-list vaatlejatega hõivatust, nagu nõuab WCPFC, ning et teaduskomiteele 2012. aastal esitatud viimase aastaaruande kohaselt ei vasta Saalomoni Saared veel sellele nõudele (19).

| (72) | WCPFC teaduskomitee nentis 7. istungjärgul, et kui vööttuuni püük jätkub nagu praegu, siis saak tõenäoliselt väheneb ja püüki tuleb vähendada, kuna varud on ülepüütud maksimaalse säästva saagikuse tasemeni. Seetõttu tuleks jälgida püügikoormuse suurendamist (20). |
| --- | --- |

(72)

WCPFC teaduskomitee nentis 7. istungjärgul, et kui vööttuuni püük jätkub nagu praegu, siis saak tõenäoliselt väheneb ja püüki tuleb vähendada, kuna varud on ülepüütud maksimaalse säästva saagikuse tasemeni. Seetõttu tuleks jälgida püügikoormuse suurendamist (20).

| (73) | Saalomoni Saared ei rakenda oma arhipelaagivetes ühtegi WCPFC kaitse- ja majandamismeedet ega ole tal ka vastavaid kehtivaid meetmeid. Võttes arvesse tuunivarude pikki rändeid ja tuuni rändavat elulaadi ning tuunivarude ja kalapüügi tähtsust Saalomoni Saarte arhipelaagivetele, mis on geograafiliselt tähtis tuuni kudemiskoht, ohustab selline olukord tuunivarude kaitseks tehtavaid jõupingutusi Vaikse ookeani piirkonnas tervikuna. Seega ei taga Saalomoni Saared kaitse- ja majandamismeetmete rakendamist kõigis oma jurisdiktsiooni all olevates vetes viisil, mis on vastavuses WCPFC nõuetega ja tema kohustusega tagada, et rannikuäärse riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes paiknevaid liike ei ohustataks ülepüügiga. |
| --- | --- |

(73)

Saalomoni Saared ei rakenda oma arhipelaagivetes ühtegi WCPFC kaitse- ja majandamismeedet ega ole tal ka vastavaid kehtivaid meetmeid. Võttes arvesse tuunivarude pikki rändeid ja tuuni rändavat elulaadi ning tuunivarude ja kalapüügi tähtsust Saalomoni Saarte arhipelaagivetele, mis on geograafiliselt tähtis tuuni kudemiskoht, ohustab selline olukord tuunivarude kaitseks tehtavaid jõupingutusi Vaikse ookeani piirkonnas tervikuna. Seega ei taga Saalomoni Saared kaitse- ja majandamismeetmete rakendamist kõigis oma jurisdiktsiooni all olevates vetes viisil, mis on vastavuses WCPFC nõuetega ja tema kohustusega tagada, et rannikuäärse riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes paiknevaid liike ei ohustataks ülepüügiga.

| (74) | Samuti analüüsis komisjon kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Saalomoni Saarte võimaliku tegevuse või tegevusetusega, mis võis kahandada kohaldatavate õigus- ja haldusnormide või rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(74)

Samuti analüüsis komisjon kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Saalomoni Saarte võimaliku tegevuse või tegevusetusega, mis võis kahandada kohaldatavate õigus- ja haldusnormide või rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust.

| (75) | Sellest seisukohast ei kehtestata ei tuunivarude majandamise kehtiva kavaga ega Saalomoni Saarte tuunivarude majandamise ja arendamise kava eelnõuga selgeid eesmärke lubade arvu ja lubatud kogupüügi vähendamiseks. Seepärast on komisjon seisukohal, et kaitse- ja majandamismeetmete puudumine takistab Saalomoni Saartel tema rahvusvaheliste kohustuste täitmist. Kuna tuun on piirialade pika rändega kalavaru, siis peavad kaitse- ja majandamismeetmed tõhususe ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks olema järjepidevad ja kooskõlas kogu rändealal, mis on ka WCPFC konventsiooni üldine eesmärk. |
| --- | --- |

(75)

Sellest seisukohast ei kehtestata ei tuunivarude majandamise kehtiva kavaga ega Saalomoni Saarte tuunivarude majandamise ja arendamise kava eelnõuga selgeid eesmärke lubade arvu ja lubatud kogupüügi vähendamiseks. Seepärast on komisjon seisukohal, et kaitse- ja majandamismeetmete puudumine takistab Saalomoni Saartel tema rahvusvaheliste kohustuste täitmist. Kuna tuun on piirialade pika rändega kalavaru, siis peavad kaitse- ja majandamismeetmed tõhususe ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks olema järjepidevad ja kooskõlas kogu rändealal, mis on ka WCPFC konventsiooni üldine eesmärk.

| (76) | Arvestades käesolevas punktis selgitatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja kõnealuse riigi avaldustele, võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 6 tuginedes väita, et Saalomoni Saared ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(76)

Arvestades käesolevas punktis selgitatud olukorda ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktilistele asjaoludele ja kõnealuse riigi avaldustele, võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 6 tuginedes väita, et Saalomoni Saared ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

3.4.   Arengumaade eripiirangud

| (77) | Võttes arvesse Saalomoni Saarte staatust madala inimarengutasemega riigina vähim arenenud riikide kategoorias (nagu osutatud selgituses 50), analüüsis komisjon, kas kogutud teave võib olla seotud Saalomoni Saarte kui arenguriigi eripiirangutega. |
| --- | --- |

(77)

Võttes arvesse Saalomoni Saarte staatust madala inimarengutasemega riigina vähim arenenud riikide kategoorias (nagu osutatud selgituses 50), analüüsis komisjon, kas kogutud teave võib olla seotud Saalomoni Saarte kui arenguriigi eripiirangutega.

| (78) | Tuleks märkida, et komisjon kiitis Saalomoni Saarte kui lipuriigi teate heaks 1. jaanuaril 2010 kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 20. Saalomoni Saared kinnitasid seejärel ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt, et riigis on loodud õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja täitmise tagamise kord, mida tema kalalaevad peavad täitma. |
| --- | --- |

(78)

Tuleks märkida, et komisjon kiitis Saalomoni Saarte kui lipuriigi teate heaks 1. jaanuaril 2010 kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 20. Saalomoni Saared kinnitasid seejärel ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt, et riigis on loodud õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja täitmise tagamise kord, mida tema kalalaevad peavad täitma.

| (79) | Ehkki üldiselt võib laevade kontrolli ja järelevalvega seotud suutlikkus olla piiratud, ei saa Saalomoni Saarte arengutasemest tulenevate eripiirangutega põhjendada riiklikus õigusraamistikus selliste konkreetsete sätete puudumist, mis viitavad rahvusvahelistele vahenditele ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Samuti ei saa nende piirangutega põhjendada Saalomoni Saarte suutmatust kehtestada karistuste süsteem rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete eiramise eest. |
| --- | --- |

(79)

Ehkki üldiselt võib laevade kontrolli ja järelevalvega seotud suutlikkus olla piiratud, ei saa Saalomoni Saarte arengutasemest tulenevate eripiirangutega põhjendada riiklikus õigusraamistikus selliste konkreetsete sätete puudumist, mis viitavad rahvusvahelistele vahenditele ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Samuti ei saa nende piirangutega põhjendada Saalomoni Saarte suutmatust kehtestada karistuste süsteem rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete eiramise eest.

| (80) | Märgitakse ka seda, et liit on Saalomoni Saartel juba rahastanud ETR-kalapüügi vastase võitlusega seotud tehnilise abi erimeedet (21) ja jätkab praegu riigile tehnilise abi andmist konkreetse suutlikkuse suurendamise programmi kaudu. |
| --- | --- |

(80)

Märgitakse ka seda, et liit on Saalomoni Saartel juba rahastanud ETR-kalapüügi vastase võitlusega seotud tehnilise abi erimeedet (21) ja jätkab praegu riigile tehnilise abi andmist konkreetse suutlikkuse suurendamise programmi kaudu.

| (81) | Käesolevas punktis kirjeldatud olukorda arvesse võttes ja komisjoni kogutud kõikide faktide ning riigi esitatud avalduste põhjal võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 7 kohaselt väita, et Saalomoni Saarte arengutase võib piirata tema kalamajanduse üldist arengut. Saalomoni Saartel väljaselgitatud puuduste laadi, liidu antud abi ja olukorra parandamiseks võetud meetmeid arvesse võttes ei põhjenda kõnealuse riigi arengutase siiski täielikult riigi üldist suutlikkust lipuriigina või rannikuäärse riigina kalanduse valdkonnas ning tema tegevuse ebapiisavust ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(81)

Käesolevas punktis kirjeldatud olukorda arvesse võttes ja komisjoni kogutud kõikide faktide ning riigi esitatud avalduste põhjal võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 7 kohaselt väita, et Saalomoni Saarte arengutase võib piirata tema kalamajanduse üldist arengut. Saalomoni Saartel väljaselgitatud puuduste laadi, liidu antud abi ja olukorra parandamiseks võetud meetmeid arvesse võttes ei põhjenda kõnealuse riigi arengutase siiski täielikult riigi üldist suutlikkust lipuriigina või rannikuäärse riigina kalanduse valdkonnas ning tema tegevuse ebapiisavust ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

4.   JÄRELDUS VÕIMALIKU LIIGITAMISE KOHTA KOOSTÖÖD MITTETEGEVAKS KOLMANDAKS RIIGIKS

| (82) | Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi Saalomoni Saarte suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks kõnealust riiki kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teavitada tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina. |
| --- | --- |

(82)

Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi Saalomoni Saarte suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks kõnealust riiki kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teavitada tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

| (83) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 lõikega 1 peaks komisjon teavitama Saalomoni Saari võimalusest, et ta liigitatakse koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks. Samuti peaks komisjon rakendama Saalomoni Saarte suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Asjakohase haldamise huvides tuleks määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul kõnealune riik saab teatele kirja teel vastata ja olukorda parandada. |
| --- | --- |

(83)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 lõikega 1 peaks komisjon teavitama Saalomoni Saari võimalusest, et ta liigitatakse koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks. Samuti peaks komisjon rakendama Saalomoni Saarte suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Asjakohase haldamise huvides tuleks määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul kõnealune riik saab teatele kirja teel vastata ja olukorda parandada.

| (84) | Saalomoni Saarte teavitamine tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab koostööd mittetegevana käesoleva otsuse tähenduses, ei välista ega ka too automaatselt kaasa komisjoni või nõukogu mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide kindlaksmääramiseks ja nende nimekirja koostamiseks, |
| --- | --- |

(84)

Saalomoni Saarte teavitamine tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab koostööd mittetegevana käesoleva otsuse tähenduses, ei välista ega ka too automaatselt kaasa komisjoni või nõukogu mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide kindlaksmääramiseks ja nende nimekirja koostamiseks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Saalomoni Saari teavitatakse tema võimalikust liigitamisest kolmandaks riigiks, keda komisjon käsitab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

Brüssel, 12. detsember 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Nauru leping (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  WCPFC teaduskomitee üheksas korraline istungjärk, 6.–14. august 2013, Pohnpei, Mikroneesia Liiduriigid, Aastaaruanne komisjonile, 1. osa: Information on Fisheries Research and Statistics, Solomon Islands, WCPFC-SC9-AR/CCM-21 (http://www.wcpfc.int/system/files/AR-CCM-21-Solomon-Islands-AR-Part-1.pdf).

4

(5)  International Plan of Action to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, 2001.

5

(6)  Code of Conduct for responsible fisheries, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, 1995.

6

(7)  Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1)) artiklid 22–27; komisjoni 18. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1063/2010 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 307, 23.11.2010, lk 1)) artikli 67 lõike 1 punkt a, artiklid 72 ja 75.

7

(8)  Voluntary guidelines on flag state performance, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, 2014.

8

(9)  http://www.pmc.gov.sb/content/fisheries-act-outdated

9

(10)  Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioon, Honolulu, 5. september 2000 (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

10

(11)  Teave saadud aadressilt http://hdr.undp.org/en/statistics

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm

13

(14)  Arenguriikide toetamine ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva määruse (EÜ) nr 1005/2008 rakendamise nõuete täitmisel, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

14

(15)  WCPFC teaduskomitee kaheksas korraline istungjärk, WCPFC-SC8-AR/CCM-21.

15

(16)  WCPFC teaduskomitee kokkuvõttev aruanne, seitsmes korraline istungjärk, Pohnpei, Mikroneesia Liiduriigid, 9.–17. august 2011 (http://www.wcpfc.int/node/2896).

16

(17)  WCPFC teaduskomitee kokkuvõttev aruanne, kaheksas korraline istungjärk, 7.–15. august 2012 (http://www.wcpfc.int/node/4587), punkt 3.1.

17

(18)  WCPFC teaduskomitee kokkuvõttev aruanne, kaheksas korraline istungjärk, punktid 69–71.

18

(19)  WCPFC teaduskomitee kaheksas korraline istungjärk, WCPFC-SC8-AR/CCM-21.

19

(20)  WCPFC teaduskomitee kokkuvõttev aruanne, seitsmes korraline istungjärk, punktid 35 ja 36.

20

(21)  Vt joonealune märkus 14.

21

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/16

---

KOMISJONI OTSUS,

12. detsember 2014,

millega teavitatakse kolmandat riiki, kelle puhul komisjon peab võimalikuks selle liigitamist koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

(2014/C 447/10)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (1), eriti selle artiklit 32,

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (edaspidi „ETR-kalapüügi määrus”) on kehtestatud Euroopa Liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük”) vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (edaspidi „ETR-kalapüügi määrus”) on kehtestatud Euroopa Liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük”) vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (2) | ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina liigitatud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, selliste riikide nimekirjast kustutamise ning erakorraliste meetmete võtmise kord. |
| --- | --- |

(2)

ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina liigitatud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, selliste riikide nimekirjast kustutamise ning erakorraliste meetmete võtmise kord.

| (3) | Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 32 peaks komisjon teavitama kolmandaid riike sellest, et nad võidakse liigitada koostööd mittetegevaks riigiks. Selline teavitamine on esialgne. Teavitamine peab põhinema ETR-kalapüügi määruse artiklis 31 sätestatud kriteeriumidel. Samuti peab komisjon rakendama teavitatud kolmandate riikide suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Eelkõige peab komisjon lisama teatesse sellise liigitamise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused, andma kõnealustele riikidele võimaluse vastata ja esitada tõendusmaterjal sellise liigitamise ümberlükkamiseks või vajaduse korral tegutsemiskava olukorra parandamiseks ja ülevaate selleks võetud meetmetest. Komisjon peab andma teavitatud kolmandatele riikidele piisavalt aega teatele vastamiseks ja mõistlikult aega olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 32 peaks komisjon teavitama kolmandaid riike sellest, et nad võidakse liigitada koostööd mittetegevaks riigiks. Selline teavitamine on esialgne. Teavitamine peab põhinema ETR-kalapüügi määruse artiklis 31 sätestatud kriteeriumidel. Samuti peab komisjon rakendama teavitatud kolmandate riikide suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Eelkõige peab komisjon lisama teatesse sellise liigitamise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused, andma kõnealustele riikidele võimaluse vastata ja esitada tõendusmaterjal sellise liigitamise ümberlükkamiseks või vajaduse korral tegutsemiskava olukorra parandamiseks ja ülevaate selleks võetud meetmetest. Komisjon peab andma teavitatud kolmandatele riikidele piisavalt aega teatele vastamiseks ja mõistlikult aega olukorra parandamiseks.

| (4) | ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt peab komisjon määrama kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastase võitluse valdkonnas koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmas riik määratakse koostööd mittetegevaks riigiks, kui ta lipu-, sadama-, turustus- või rannikuäärse riigina ei täida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(4)

ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt peab komisjon määrama kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastase võitluse valdkonnas koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmas riik määratakse koostööd mittetegevaks riigiks, kui ta lipu-, sadama-, turustus- või rannikuäärse riigina ei täida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (5) | Koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramine põhineb ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamisel. |
| --- | --- |

(5)

Koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramine põhineb ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamisel.

| (6) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 koostab nõukogu koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja. Nende riikide suhtes kohaldatakse muu hulgas ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 koostab nõukogu koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja. Nende riikide suhtes kohaldatakse muu hulgas ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid.

| (7) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt tunnistatakse kolmandast riigist lipuriigi kinnitatud püügisertifikaadid vastuvõetavaks tingimusel, et komisjonile on teatatud õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korrast, mida asjaomase kolmanda riigi kalalaevad peavad täitma. |
| --- | --- |

(7)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt tunnistatakse kolmandast riigist lipuriigi kinnitatud püügisertifikaadid vastuvõetavaks tingimusel, et komisjonile on teatatud õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korrast, mida asjaomase kolmanda riigi kalalaevad peavad täitma.

| (8) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse rakendamisega. |
| --- | --- |

(8)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse rakendamisega.

2.   SAINT KITTSI JA NEVISEGA SEOTUD MENETLUS

| (9) | 21.–23. maini 2014 külastas komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikega 4 ette nähtud halduskoostöö raames Saint Kittsi ja Nevist. |
| --- | --- |

(9)

21.–23. maini 2014 külastas komisjon ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikega 4 ette nähtud halduskoostöö raames Saint Kittsi ja Nevist.

| (10) | Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Saint Kittsi ja Nevise riigi kalalaevade suhtes kohaldatavate õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra kohta, ning meetmete kohta, mida Saint Kitts ja Nevis on võtnud ETR-kalapüügi vastu võitlemise kohustuse täitmiseks. Täiendav kontrollkäik toimus 23. ja 24. juulil 2014 Saint Kittsi ja Nevise rahvusvahelisse laevaregistrisse Ühendkuningriigis Londonis. |
| --- | --- |

(10)

Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Saint Kittsi ja Nevise riigi kalalaevade suhtes kohaldatavate õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra kohta, ning meetmete kohta, mida Saint Kitts ja Nevis on võtnud ETR-kalapüügi vastu võitlemise kohustuse täitmiseks. Täiendav kontrollkäik toimus 23. ja 24. juulil 2014 Saint Kittsi ja Nevise rahvusvahelisse laevaregistrisse Ühendkuningriigis Londonis.

| (11) | Kontrollkäigu lõpparuanne saadeti Saint Kittsile ja Nevisele 20. juunil 2014. |
| --- | --- |

(11)

Kontrollkäigu lõpparuanne saadeti Saint Kittsile ja Nevisele 20. juunil 2014.

| (12) | Saint Kittsi ja Nevise märkused kõnealuse lõpparuande kohta saadi 14. juulil 2014. |
| --- | --- |

(12)

Saint Kittsi ja Nevise märkused kõnealuse lõpparuande kohta saadi 14. juulil 2014.

| (13) | Saint Kitts ja Nevis on Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni (NEAFC) ja oli kuni aastani 2013 Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) mittelepinguosaline koostööpartner. Saint Kitts ja Nevis on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (ÜRO mereõiguse konventsioon) ja kiitnud heaks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 1993. aasta kokkuleppe, millega ergutatakse avamerel tegutsevaid kalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (FAO nõuete täitmise kokkulepe). |
| --- | --- |

(13)

Saint Kitts ja Nevis on Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni (NEAFC) ja oli kuni aastani 2013 Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) mittelepinguosaline koostööpartner. Saint Kitts ja Nevis on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (ÜRO mereõiguse konventsioon) ja kiitnud heaks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 1993. aasta kokkuleppe, millega ergutatakse avamerel tegutsevaid kalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (FAO nõuete täitmise kokkulepe).

| (14) | Selleks et hinnata, kuidas Saint Kitts ja Nevis täidab rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigi kohustusi, mis on sätestatud põhjenduses 13 nimetatud rahvusvahelistes lepingutes ning mille on kehtestanud asjaomased piirkondlikud kalamajandusorganisatsioonid, käesoleval juhul NEAFC ja WCPFC, kogus komisjon kogu kõnealuse ülesande täitmiseks vajaliku teabe ja analüüsis seda. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et hinnata, kuidas Saint Kitts ja Nevis täidab rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigi kohustusi, mis on sätestatud põhjenduses 13 nimetatud rahvusvahelistes lepingutes ning mille on kehtestanud asjaomased piirkondlikud kalamajandusorganisatsioonid, käesoleval juhul NEAFC ja WCPFC, kogus komisjon kogu kõnealuse ülesande täitmiseks vajaliku teabe ja analüüsis seda.

| (15) | Sellega seoses kasutas komisjon teavet, mille ta sai piirkondlike kalamajandusorganisatsioonide, käesoleval juhul Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) ja WCPFCi avaldatud andmetest, samuti üldsusele kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(15)

Sellega seoses kasutas komisjon teavet, mille ta sai piirkondlike kalamajandusorganisatsioonide, käesoleval juhul Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) ja WCPFCi avaldatud andmetest, samuti üldsusele kättesaadavat teavet.

3.   SAINT KITTSI JA NEVISE VÕIMALIK LIIGITAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVAKS KOLMANDAKS RIIGIKS

| (16) | Komisjon analüüsis ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt Saint Kittsi ja Nevise kohustusi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigina. Kõnealusel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud kriteeriume. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon analüüsis ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt Saint Kittsi ja Nevise kohustusi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigina. Kõnealusel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud kriteeriume.

3.1.   ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ning ETR-kalapüügi kaubandusvoogude kordumine (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 4)

| (17) | Ettevõtjate ja asjakohaste rannikuäärsete riikide esitatud teabe alusel on komisjonil tõendusmaterjali, et Saint Kittsi ja Nevise registrisse kanti hiljuti abikalalaev, mis oli enne Panama lipu all sõites seotud ebaseaduslike ümberlaadimistega. Ebaseaduslikud ümberlaadimised toimusid rannikuäärsete riikide seaduste vastaselt Lääne-Aafrika rannikul viie aasta jooksul kuni aastani 2012. Abilaev sõitis kõnealusel perioodil Panama lipu all ilma Panama välja antud kehtiva loata kalapüügiga seotud transpordi, ümberlaadimise ja abitoimingute jaoks. Laev tegi loata ümberlaadimisi Guinea-Bissau Vabariigi majandusvööndi vetes ning võttis vastu kala, mille laevad olid püüdnud vetest, mille suhtes Libeeria Vabariik oli kehtestanud kaitse ja majandamise erimeetmed, eirates seega kõnealuseid meetmeid. Abilaeva ETR-kalapüüki uuris asjaomane lipuriik Panama ja üks rannikuäärsetest riikidest (Libeeria). Karistuseks ETR-kalapüügi eest määrasid lipuriik Panama ja rannikuäärne riik Libeeria kõnealusele abilaevale trahvi vastavalt 2012. ja 2013. aastal. Selle tulemusena kustutati kõnealune abilaev Panama registrist ja muudeti selle nime. Seejärel registreeriti laev 2014. aastal Saint Kittsi ja Nevise lipu alla. Kõnealuse laeva varasemat korduvat ETR-kalapüügiga seotud tegevust oleks Saint Kitts ja Nevis pidanud arvesse võtma, kui ta täitis oma ülesannet tagada, et laev ei ole seotud ETR-kalapüügiga ja tema lipu alla registreerimine ei too kaasa ETR-kalapüüki. |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtjate ja asjakohaste rannikuäärsete riikide esitatud teabe alusel on komisjonil tõendusmaterjali, et Saint Kittsi ja Nevise registrisse kanti hiljuti abikalalaev, mis oli enne Panama lipu all sõites seotud ebaseaduslike ümberlaadimistega. Ebaseaduslikud ümberlaadimised toimusid rannikuäärsete riikide seaduste vastaselt Lääne-Aafrika rannikul viie aasta jooksul kuni aastani 2012. Abilaev sõitis kõnealusel perioodil Panama lipu all ilma Panama välja antud kehtiva loata kalapüügiga seotud transpordi, ümberlaadimise ja abitoimingute jaoks. Laev tegi loata ümberlaadimisi Guinea-Bissau Vabariigi majandusvööndi vetes ning võttis vastu kala, mille laevad olid püüdnud vetest, mille suhtes Libeeria Vabariik oli kehtestanud kaitse ja majandamise erimeetmed, eirates seega kõnealuseid meetmeid. Abilaeva ETR-kalapüüki uuris asjaomane lipuriik Panama ja üks rannikuäärsetest riikidest (Libeeria). Karistuseks ETR-kalapüügi eest määrasid lipuriik Panama ja rannikuäärne riik Libeeria kõnealusele abilaevale trahvi vastavalt 2012. ja 2013. aastal. Selle tulemusena kustutati kõnealune abilaev Panama registrist ja muudeti selle nime. Seejärel registreeriti laev 2014. aastal Saint Kittsi ja Nevise lipu alla. Kõnealuse laeva varasemat korduvat ETR-kalapüügiga seotud tegevust oleks Saint Kitts ja Nevis pidanud arvesse võtma, kui ta täitis oma ülesannet tagada, et laev ei ole seotud ETR-kalapüügiga ja tema lipu alla registreerimine ei too kaasa ETR-kalapüüki.

| (18) | Lubades ETR-kalapüüki käsitleva eelneva kontrollita registreerida oma lipu alla varem ETR-kalapüügiga seotud abikalalaeva, mis vähendas rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust, ei täitnud Saint Kitts ja Nevis oma kohustusi vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklile 94. FAO nõuete täitmise kokkuleppe artikli III punkti 1 alapunkt a ja punkti 5 alapunkt a; ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ennetamise, ärahoidmise ja lõpetamise FAO rahvusvahelise tegevuskava (FAO International Plan of Action to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing, edaspidi „ETR-kalapüügi vastane FAO tegevuskava”) punktid 36 ja 38 ning lipuriigi tulemuslikku tegevust käsitlevad FAO vabatahtlike suuniste (FAO Voluntary guidelines on flag State performance, edaspidi „FAO suunised”) punkt 18. |
| --- | --- |

(18)

Lubades ETR-kalapüüki käsitleva eelneva kontrollita registreerida oma lipu alla varem ETR-kalapüügiga seotud abikalalaeva, mis vähendas rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust, ei täitnud Saint Kitts ja Nevis oma kohustusi vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklile 94. FAO nõuete täitmise kokkuleppe artikli III punkti 1 alapunkt a ja punkti 5 alapunkt a; ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ennetamise, ärahoidmise ja lõpetamise FAO rahvusvahelise tegevuskava (FAO International Plan of Action to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing, edaspidi „ETR-kalapüügi vastane FAO tegevuskava”) punktid 36 ja 38 ning lipuriigi tulemuslikku tegevust käsitlevad FAO vabatahtlike suuniste (FAO Voluntary guidelines on flag State performance, edaspidi „FAO suunised”) punkt 18.

| (19) | Võttes arvesse põhjendustes 17 ja 18 selgitatud olukorda ning lähtudes kõigist komisjoni kogutud faktidest ja Saint Kittsi ja Nevise tehtud avaldustest, võib väita, et vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 ja artikli 31 lõike 4 punktile a ei ole Saint Kitts ja Nevis lipuriigina täitnud talle rahvusvahelise õiguse kohaselt pandud kohustusi seoses ETR-kalapüügiga, mida teostavad või toetavad laevad, mis sõidavad tema lipu all ja on olnud eelnevalt seotud ETR-kalapüügiga. Kohustuste täitmatajätmine seisneb eelkõige selles, et ei kontrollitud piisavalt kõnealuse abilaeva varasemat tegevust seoses ETR-kalapüügiga, mis on dokumenteeritud ja kordus. Selline toimimine on eriti ränk, võttes arvesse asjaolu, et lipuriigi vahetamine puudutab ETR-kalapüüki reguleerivate sätete rikkumise poolest kurikuulsat laeva. Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punktile b uuris komisjon ka meetmeid, mida Saint Kitts ja Nevis on võtnud seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsuga oma turule. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse põhjendustes 17 ja 18 selgitatud olukorda ning lähtudes kõigist komisjoni kogutud faktidest ja Saint Kittsi ja Nevise tehtud avaldustest, võib väita, et vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 ja artikli 31 lõike 4 punktile a ei ole Saint Kitts ja Nevis lipuriigina täitnud talle rahvusvahelise õiguse kohaselt pandud kohustusi seoses ETR-kalapüügiga, mida teostavad või toetavad laevad, mis sõidavad tema lipu all ja on olnud eelnevalt seotud ETR-kalapüügiga. Kohustuste täitmatajätmine seisneb eelkõige selles, et ei kontrollitud piisavalt kõnealuse abilaeva varasemat tegevust seoses ETR-kalapüügiga, mis on dokumenteeritud ja kordus. Selline toimimine on eriti ränk, võttes arvesse asjaolu, et lipuriigi vahetamine puudutab ETR-kalapüüki reguleerivate sätete rikkumise poolest kurikuulsat laeva. Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punktile b uuris komisjon ka meetmeid, mida Saint Kitts ja Nevis on võtnud seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsuga oma turule.

| (20) | ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskavaga on ette nähtud juhised, milles käsitletakse rahvusvahelisi turuga seotud meetmeid, millega toetatakse ETR-kalapüügist saadud kala ja kalatoodete kauplemise vähendamist või kaotamist. Samuti soovitatakse kõnealuse tegevuskava punktis 71 astuda riikidel samme oma turgude läbipaistvuse suurendamiseks, et võimaldada kala ja kalatoodete jälgitavust. FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis (edaspidi „FAO juhend”), eelkõige selle punktis 11, rõhutatakse samuti püügijärgse tegevuse heade tavade järgimist ja vastutustundlikku rahvusvahelist kaubandust. Kõnealuse juhendi punktis 11.1.11 märgitakse, et riigid peaksid hoolitsema selle eest, et riikidevaheline ja kodumaine kala- ja kalatoodete kaubandus oleks kooskõlas tõhusa kaitse- ja majandamistavaga, parandades seejuures kaubeldava kala ja kalatoodete päritolu kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

(20)

ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskavaga on ette nähtud juhised, milles käsitletakse rahvusvahelisi turuga seotud meetmeid, millega toetatakse ETR-kalapüügist saadud kala ja kalatoodete kauplemise vähendamist või kaotamist. Samuti soovitatakse kõnealuse tegevuskava punktis 71 astuda riikidel samme oma turgude läbipaistvuse suurendamiseks, et võimaldada kala ja kalatoodete jälgitavust. FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis (edaspidi „FAO juhend”), eelkõige selle punktis 11, rõhutatakse samuti püügijärgse tegevuse heade tavade järgimist ja vastutustundlikku rahvusvahelist kaubandust. Kõnealuse juhendi punktis 11.1.11 märgitakse, et riigid peaksid hoolitsema selle eest, et riikidevaheline ja kodumaine kala- ja kalatoodete kaubandus oleks kooskõlas tõhusa kaitse- ja majandamistavaga, parandades seejuures kaubeldava kala ja kalatoodete päritolu kindlaksmääramist.

| (21) | Sellega seoses märgitakse, et toodete jälgimist takistab Saint Kitts ja Nevise riiklike seaduste, registreerimis- ja litsentsimissüsteemide läbipaistmatus. |
| --- | --- |

(21)

Sellega seoses märgitakse, et toodete jälgimist takistab Saint Kitts ja Nevise riiklike seaduste, registreerimis- ja litsentsimissüsteemide läbipaistmatus.

| (22) | FAO juhendis soovitatakse, et kalandusseadused ja nende ettevalmistamine, samuti vastavad poliitika-, otsustamis- ja korraldamismehhanismid, oleksid läbipaistvad (vastavalt punkt 6.13 ja punkt 7.1.9). Selles on esitatud kõigi kalapüügipiirkondade ja igasuguse kalapüügi suhtes kohaldatavad kaitse-, haldamis- ja arendamispõhimõtted ja normid ning see hõlmab muu hulgas ka kalade püüki, töötlemist ja kala või kalatoodetega kauplemist, püügioperatsioone ja kalandusalaseid teadusuuringuid. FAO juhendi punktis 11.2 ja 11.3 märgitakse lisaks, et kala ja kalatoodete rahvusvaheline kaubandus ei tohiks ohustada kalanduse jätkusuutlikku arengut, et see peaks põhinema läbipaistvatel meetmetel ning läbipaistvatel, lihtsatel ja kõikehõlmavatel seadustel, eeskirjadel ja haldusmenetlustel. |
| --- | --- |

(22)

FAO juhendis soovitatakse, et kalandusseadused ja nende ettevalmistamine, samuti vastavad poliitika-, otsustamis- ja korraldamismehhanismid, oleksid läbipaistvad (vastavalt punkt 6.13 ja punkt 7.1.9). Selles on esitatud kõigi kalapüügipiirkondade ja igasuguse kalapüügi suhtes kohaldatavad kaitse-, haldamis- ja arendamispõhimõtted ja normid ning see hõlmab muu hulgas ka kalade püüki, töötlemist ja kala või kalatoodetega kauplemist, püügioperatsioone ja kalandusalaseid teadusuuringuid. FAO juhendi punktis 11.2 ja 11.3 märgitakse lisaks, et kala ja kalatoodete rahvusvaheline kaubandus ei tohiks ohustada kalanduse jätkusuutlikku arengut, et see peaks põhinema läbipaistvatel meetmetel ning läbipaistvatel, lihtsatel ja kõikehõlmavatel seadustel, eeskirjadel ja haldusmenetlustel.

| (23) | Komisjon selgitas oma kontrollkäigul välja, et Saint Kittsil ja Nevisel ei ole võimalik esitada teavet selle kohta, milliseid liike selle riigi avamerekalalaevastik püüab ja millised on püütud saagiga seotud kaubavood. Komisjon tegi kontrollkäigust Saint Kittsile ja Nevisele saadud teabe põhjal järelduse, et saareriigil ei ole võimalik tagada oma turgude läbipaistvust kala või kalatoodete liikumise jälgimiseks ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punkti 71 kohaselt. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon selgitas oma kontrollkäigul välja, et Saint Kittsil ja Nevisel ei ole võimalik esitada teavet selle kohta, milliseid liike selle riigi avamerekalalaevastik püüab ja millised on püütud saagiga seotud kaubavood. Komisjon tegi kontrollkäigust Saint Kittsile ja Nevisele saadud teabe põhjal järelduse, et saareriigil ei ole võimalik tagada oma turgude läbipaistvust kala või kalatoodete liikumise jälgimiseks ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punkti 71 kohaselt.

| (24) | Lisaks ei sisalda kalapüügiloa andmist käsitlevad nõuded, mis on kehtestatud St Christopheri ja Nevise 2002. aasta kalandusseaduses (kohaldatav üksnes Saint Kittsi ja Nevise jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, edaspidi „2002. aasta kalandusseadus”) ja Saint Christopheri ja Nevise 2002. aasta kaubandusliku meresõidu seaduses (kohaldatav üksnes Saint Kittsi ja Nevise avamerelaevastiku suhtes, edaspidi „2002. aasta meresõiduseadus”) aruandluskohustust, mis on ette nähtud ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktiga 47.2 ning FAO suuniste punkti 29 alapunkti c alapunktiga iv ja I lisaga. Ametiasutused teatasid, et nad on laevade tegevuse reguleerimiseks kehtestanud lisaks erisätted seoses Saint Kittsi ja Nevise rahvusvahelise laevaregistriga (merendusalane ringkiri (Maritime Circular) nr MC/58/13, detsember 2013). Kõnealuse merendusalase ringkirjaga ei anta aga Saint Kittsi ja Nevise rahvusvahelisele laevaregistrile õigust võtta vastu siduvaid õigusakte seoses laevade aruandluskohustusega. Andmete puudumine ei võimalda Saint Kittsil ja Nevisel kalatoodete liikumist nõuetekohaselt jälgida ning vähendab võimalusi takistada ETR-kalapüügi käigus püütud kala ja neist valmistatud toodetega kauplemist. Kuna Saint Kittsi ja Nevise ametiasutustel puudub võimalus jälgida tema lipu all sõitvate laevade lossitud või ümberlaaditud kala ning kättesaadav teave on puudulik, ei saa Saint Kitts ja Nevis tagada, et riigis kaubeldavad kalatooted ei ole püütud ETR-kalapüügi käigus. Sellega seoses ei ole Saint Kitts ja Nevis võtnud arvesse ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktis 24 esitatud soovitusi, mille kohaselt peaks lipuriik tagama kalapüügi põhjaliku ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve lossimiskohast kuni lõppsihtkohani. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks ei sisalda kalapüügiloa andmist käsitlevad nõuded, mis on kehtestatud St Christopheri ja Nevise 2002. aasta kalandusseaduses (kohaldatav üksnes Saint Kittsi ja Nevise jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, edaspidi „2002. aasta kalandusseadus”) ja Saint Christopheri ja Nevise 2002. aasta kaubandusliku meresõidu seaduses (kohaldatav üksnes Saint Kittsi ja Nevise avamerelaevastiku suhtes, edaspidi „2002. aasta meresõiduseadus”) aruandluskohustust, mis on ette nähtud ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktiga 47.2 ning FAO suuniste punkti 29 alapunkti c alapunktiga iv ja I lisaga. Ametiasutused teatasid, et nad on laevade tegevuse reguleerimiseks kehtestanud lisaks erisätted seoses Saint Kittsi ja Nevise rahvusvahelise laevaregistriga (merendusalane ringkiri (Maritime Circular) nr MC/58/13, detsember 2013). Kõnealuse merendusalase ringkirjaga ei anta aga Saint Kittsi ja Nevise rahvusvahelisele laevaregistrile õigust võtta vastu siduvaid õigusakte seoses laevade aruandluskohustusega. Andmete puudumine ei võimalda Saint Kittsil ja Nevisel kalatoodete liikumist nõuetekohaselt jälgida ning vähendab võimalusi takistada ETR-kalapüügi käigus püütud kala ja neist valmistatud toodetega kauplemist. Kuna Saint Kittsi ja Nevise ametiasutustel puudub võimalus jälgida tema lipu all sõitvate laevade lossitud või ümberlaaditud kala ning kättesaadav teave on puudulik, ei saa Saint Kitts ja Nevis tagada, et riigis kaubeldavad kalatooted ei ole püütud ETR-kalapüügi käigus. Sellega seoses ei ole Saint Kitts ja Nevis võtnud arvesse ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktis 24 esitatud soovitusi, mille kohaselt peaks lipuriik tagama kalapüügi põhjaliku ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve lossimiskohast kuni lõppsihtkohani.

| (25) | Arvestades käesolevas punktis kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõigile komisjoni kogutud faktilistele asjaoludele ja Saint Kittsi ja Nevise avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 ja artikli 31 lõike 4 punktile a ja b järeldada, et Saint Kitts ja Nevis ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis tal on lipu- ja turustusriigina, et takistada ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu oma turgudele. |
| --- | --- |

(25)

Arvestades käesolevas punktis kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõigile komisjoni kogutud faktilistele asjaoludele ja Saint Kittsi ja Nevise avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 ja artikli 31 lõike 4 punktile a ja b järeldada, et Saint Kitts ja Nevis ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis tal on lipu- ja turustusriigina, et takistada ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu oma turgudele.

3.2.   Suutmatus teha koostööd ja võtta täitemeetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 5)

| (26) | Komisjon analüüsis, kas Saint Kittsi ja Nevise ametiasutused teevad tõhusat koostööd komisjoniga ning vastavad komisjoni taotlustele uurida ETR-kalapüüki ja sellega seotud tegevust, anda selle kohta tagasisidet või võtta järelmeetmeid. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon analüüsis, kas Saint Kittsi ja Nevise ametiasutused teevad tõhusat koostööd komisjoniga ning vastavad komisjoni taotlustele uurida ETR-kalapüüki ja sellega seotud tegevust, anda selle kohta tagasisidet või võtta järelmeetmeid.

| (27) | Kuigi Saint Kittsi ja Nevise ametiasutused olid üldiselt koostöövalmid teabenõuetele vastamisel ja tagasiside andmisel, vähendab nende vastuste usaldusväärsust ja õigsust kalandussüsteemi õigusraamistiku ja läbipaistvuse puudumine, millele on osutatud punktis 3.1. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi Saint Kittsi ja Nevise ametiasutused olid üldiselt koostöövalmid teabenõuetele vastamisel ja tagasiside andmisel, vähendab nende vastuste usaldusväärsust ja õigsust kalandussüsteemi õigusraamistiku ja läbipaistvuse puudumine, millele on osutatud punktis 3.1.

| (28) | Lisaks analüüsis komisjon üldise hinnangu andmiseks, kas Saint Kitts ja Nevis on täitnud oma kohustusi lipuriigina, ka seda, kas Saint Kitts ja Nevis teeb ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd teiste lipuriikidega. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks analüüsis komisjon üldise hinnangu andmiseks, kas Saint Kitts ja Nevis on täitnud oma kohustusi lipuriigina, ka seda, kas Saint Kitts ja Nevis teeb ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd teiste lipuriikidega.

| (29) | Kontrollkäikudel ja kolmandate rannikuriikide ametiasutustelt saadud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvad laevad tegutsevad Lääne-Aafrika vetes. Saint Kittsi ja Nevise ametiasutused tunnistasid, et nende valitsus ei tee ametlikult koostööd kolmandate riikidega, kelle vetes Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvad laevad tegutsevad. |
| --- | --- |

(29)

Kontrollkäikudel ja kolmandate rannikuriikide ametiasutustelt saadud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvad laevad tegutsevad Lääne-Aafrika vetes. Saint Kittsi ja Nevise ametiasutused tunnistasid, et nende valitsus ei tee ametlikult koostööd kolmandate riikidega, kelle vetes Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvad laevad tegutsevad.

| (30) | Põhjenduses 29 kirjeldatud olukord näitab, et Saint Kitts ja Nevis ei ole teinud koostööd ega koordineerinud tegevust Lääne-Aafrika rannikuriikidega ETR-kalapüügi ennetamiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punkti 28 kohaselt. Kõnealuse tegevuskava punkti 31 kohaselt peaks Saint Kitts ja Nevis lipuriigina eelkõige sõlmima kokkuleppeid riikidega või kehtestama asjakohase korra ja tegema koostööd kohaldatavate riigi, piirkonna või ülemaailmsel tasandil vastuvõetud seaduste ning kaitse- ja majandamismeetmete jõustamiseks. |
| --- | --- |

(30)

Põhjenduses 29 kirjeldatud olukord näitab, et Saint Kitts ja Nevis ei ole teinud koostööd ega koordineerinud tegevust Lääne-Aafrika rannikuriikidega ETR-kalapüügi ennetamiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punkti 28 kohaselt. Kõnealuse tegevuskava punkti 31 kohaselt peaks Saint Kitts ja Nevis lipuriigina eelkõige sõlmima kokkuleppeid riikidega või kehtestama asjakohase korra ja tegema koostööd kohaldatavate riigi, piirkonna või ülemaailmsel tasandil vastuvõetud seaduste ning kaitse- ja majandamismeetmete jõustamiseks.

| (31) | Lisaks analüüsis komisjon, kas Saint Kitts ja Nevis on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügiga seotud ettevõtjate suhtes ning kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära niisuguse kalapüügi tulemusena saadud kasu. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks analüüsis komisjon, kas Saint Kitts ja Nevis on võtnud tulemuslikke täitemeetmeid ETR-kalapüügiga seotud ettevõtjate suhtes ning kas on kohaldatud piisavalt karme karistusi, et võtta rikkujatelt ära niisuguse kalapüügi tulemusena saadud kasu.

| (32) | Kättesaadav tõendusmaterjal kinnitab, et Saint Kitts ja Nevis ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta tulemuslikke täitemeetmeid. Selles osas põhineb õigusraamistik 2002. aasta kalandusseadusel (seoses kalapüügiga Saint Kittsi ja Nevise jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes) ja 2002. aasta meresõiduseadusel (seoses Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvate laevade kalapüügiga avamerel). On asjakohane rõhutada, et 2013. aasta juunis FAO-le saadetud kirjas tunnistas Saint Kitts ja Nevis, et nende kehtiv kalandussüsteem „ei ole täielikult kooskõlas” rahvusvahelise õigusega. |
| --- | --- |

(32)

Kättesaadav tõendusmaterjal kinnitab, et Saint Kitts ja Nevis ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta tulemuslikke täitemeetmeid. Selles osas põhineb õigusraamistik 2002. aasta kalandusseadusel (seoses kalapüügiga Saint Kittsi ja Nevise jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes) ja 2002. aasta meresõiduseadusel (seoses Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvate laevade kalapüügiga avamerel). On asjakohane rõhutada, et 2013. aasta juunis FAO-le saadetud kirjas tunnistas Saint Kitts ja Nevis, et nende kehtiv kalandussüsteem „ei ole täielikult kooskõlas” rahvusvahelise õigusega.

| (33) | Saint Kittsi ja Nevise jurisdiktsiooni alla kuuluvaid vesi reguleeriv õigusraamistik ei vasta ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklites 61, 62 ja 117–119 sätestatud põhinõuetele. Puudub kalalaevastiku seire, kontrolli ja järelevalve riiklik strateegia ning kontrolli- ja vaatluskava. Lisaks ei käsitleta Saint Kittsi ja Nevise õigusraamistikus ETR-kalapüüki. Kehtivas õigusraamistikus ei ole määratletud tõsise rikkumise mõistet ning puudub põhjalik loetelu tõsistest rikkumistest, mille suhtes kohaldatakse proportsionaalselt karme karistusi. Tuleb möönda, et karistussüsteem oma praeguses vormis ei ole kõikehõlmav ega piisavalt range, et sellel oleks soovitud hoiatav mõju. Rikkumiste ja tõsiste rikkumiste käsitlemine ei ole tõepoolest piisav selleks, et tagada eeskirjade järgimine, hoida ära rikkumised, kus need ka ei esine, ja võtta süüdlastelt ära ebaseadusliku tegevusega saadud kasu, nagu on ette nähtud ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktiga 21 ja FAO suuniste punktiga 38. |
| --- | --- |

(33)

Saint Kittsi ja Nevise jurisdiktsiooni alla kuuluvaid vesi reguleeriv õigusraamistik ei vasta ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklites 61, 62 ja 117–119 sätestatud põhinõuetele. Puudub kalalaevastiku seire, kontrolli ja järelevalve riiklik strateegia ning kontrolli- ja vaatluskava. Lisaks ei käsitleta Saint Kittsi ja Nevise õigusraamistikus ETR-kalapüüki. Kehtivas õigusraamistikus ei ole määratletud tõsise rikkumise mõistet ning puudub põhjalik loetelu tõsistest rikkumistest, mille suhtes kohaldatakse proportsionaalselt karme karistusi. Tuleb möönda, et karistussüsteem oma praeguses vormis ei ole kõikehõlmav ega piisavalt range, et sellel oleks soovitud hoiatav mõju. Rikkumiste ja tõsiste rikkumiste käsitlemine ei ole tõepoolest piisav selleks, et tagada eeskirjade järgimine, hoida ära rikkumised, kus need ka ei esine, ja võtta süüdlastelt ära ebaseadusliku tegevusega saadud kasu, nagu on ette nähtud ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktiga 21 ja FAO suuniste punktiga 38.

| (34) | Tuleb märkida, et Saint Kittsil ja Nevisel puudub lipuriigina igasugune õiguslik majandamis-, kaitse-, seire-, kontrolli- ja järelevalveraamistik kalapüügi reguleerimiseks avamerel või kolmandate riikide vetes. Üksnes NEAFCi piirkonnas tegutsev kalalaevastik järgib kõnealuseid piirkondlike kalamajandusorganisatsioonide eeskirju ja täidab piirkonnas nõudeid vaatamata asjaolule, et Saint Kittsil ja Nevisel ei ole konkreetset kehtivat õigusraamistikku. Saint Kitts ja Nevis on tunnistanud, et õigusraamistiku puudumine on vastuolus ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskavaga lipuriigi ülesannete osas ning FAO suunistega. |
| --- | --- |

(34)

Tuleb märkida, et Saint Kittsil ja Nevisel puudub lipuriigina igasugune õiguslik majandamis-, kaitse-, seire-, kontrolli- ja järelevalveraamistik kalapüügi reguleerimiseks avamerel või kolmandate riikide vetes. Üksnes NEAFCi piirkonnas tegutsev kalalaevastik järgib kõnealuseid piirkondlike kalamajandusorganisatsioonide eeskirju ja täidab piirkonnas nõudeid vaatamata asjaolule, et Saint Kittsil ja Nevisel ei ole konkreetset kehtivat õigusraamistikku. Saint Kitts ja Nevis on tunnistanud, et õigusraamistiku puudumine on vastuolus ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskavaga lipuriigi ülesannete osas ning FAO suunistega.

| (35) | Seoses avamerel ja kolmandate riikide vetes kalapüüki reguleerivate eeskirjade järgimise ja täitmise tagamisega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 33, puuduvad Saint Kittsil ja Nevisel konkreetsed õigusaktid ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks. Puudub ETR-kalapüügi mõiste selge määratlus ning sellega seotud haldusmeetmeid ei ole ette nähtud. Ainus meede on kalalaeva registrist kustutamine. See meede ei hõlma aga laevade ebaseadusliku kalapüügi uurimist ega rikkumiste eest karistuste määramist. Kalalaeva registrist kustutamine ei taga, et süüdlasi nende teo eest karistatakse ning sellise teo tulemusel saadud kasu ära võetakse. Eriti oluline on see Saint Kittsi ja Nevise puhul, kes peab põhjenduse 45 kohaselt rahvusvahelist laevaregistrit, mis asub väljaspool Saint Kittsi ja Nevist ja vastutab laevade registreerimise eest, kuid ei taga, et Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvatel laevadel on riigiga reaalne side, nagu on nõutud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 91. Komisjon tegi oma kontrollkäikude ajal kindlaks, et Saint Kittsi ja Nevise mitmesugused ametiasutused ei koordineeri omavahel laevade registreerimist ega tee seoses registreeritavate laevade staatusega koostööd peamiste lipuriikidega, mis on vajalik sagedase lipuvahetuse vältimiseks vastavalt FAO suuniste punkti 16 alapunktis e soovitatule. Tavalise haldusotsusega, millega kalalaev registrist kustutatakse, kuid ei anta võimalust muude karistuste määramiseks, ei tagata hoiatavat mõju. Sellise meetmega ei tagata ka lipuriigi kontrolli kalalaevade üle, nagu on nõutud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 94. Lisaks ei ole Saint Kittsi ja Nevise suutlikkus täita nõudeid ja jõustada meetmeid kooskõlas ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktiga 18, milles on sätestatud, et ÜRO mereõiguse konventsiooni sätteid arvesse võttes peaks iga riik võtma meetmeid või tegema koostööd selle tagamiseks, et tema jurisdiktsiooni all olevad kodanikud ei toeta ETR-kalapüüki ega tegele sellega. Lisaks ei vasta Saint Kittsi ja Nevise suutlikkus sellega seoses ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktile 21, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevatele laevadele ja kodanikele määratavad karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ning see lõpetada ja võtta süüdlastelt ära sellisest ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu. Samuti ei ole haldustava, mis võib meelitada ETR-kalapüügiga tegelevaid ettevõtjaid ETR-kalapüügiga seotud laevu registreerima, kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94. |
| --- | --- |

(35)

Seoses avamerel ja kolmandate riikide vetes kalapüüki reguleerivate eeskirjade järgimise ja täitmise tagamisega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 33, puuduvad Saint Kittsil ja Nevisel konkreetsed õigusaktid ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks. Puudub ETR-kalapüügi mõiste selge määratlus ning sellega seotud haldusmeetmeid ei ole ette nähtud. Ainus meede on kalalaeva registrist kustutamine. See meede ei hõlma aga laevade ebaseadusliku kalapüügi uurimist ega rikkumiste eest karistuste määramist. Kalalaeva registrist kustutamine ei taga, et süüdlasi nende teo eest karistatakse ning sellise teo tulemusel saadud kasu ära võetakse. Eriti oluline on see Saint Kittsi ja Nevise puhul, kes peab põhjenduse 45 kohaselt rahvusvahelist laevaregistrit, mis asub väljaspool Saint Kittsi ja Nevist ja vastutab laevade registreerimise eest, kuid ei taga, et Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvatel laevadel on riigiga reaalne side, nagu on nõutud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 91. Komisjon tegi oma kontrollkäikude ajal kindlaks, et Saint Kittsi ja Nevise mitmesugused ametiasutused ei koordineeri omavahel laevade registreerimist ega tee seoses registreeritavate laevade staatusega koostööd peamiste lipuriikidega, mis on vajalik sagedase lipuvahetuse vältimiseks vastavalt FAO suuniste punkti 16 alapunktis e soovitatule. Tavalise haldusotsusega, millega kalalaev registrist kustutatakse, kuid ei anta võimalust muude karistuste määramiseks, ei tagata hoiatavat mõju. Sellise meetmega ei tagata ka lipuriigi kontrolli kalalaevade üle, nagu on nõutud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 94. Lisaks ei ole Saint Kittsi ja Nevise suutlikkus täita nõudeid ja jõustada meetmeid kooskõlas ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktiga 18, milles on sätestatud, et ÜRO mereõiguse konventsiooni sätteid arvesse võttes peaks iga riik võtma meetmeid või tegema koostööd selle tagamiseks, et tema jurisdiktsiooni all olevad kodanikud ei toeta ETR-kalapüüki ega tegele sellega. Lisaks ei vasta Saint Kittsi ja Nevise suutlikkus sellega seoses ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktile 21, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevatele laevadele ja kodanikele määratavad karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ning see lõpetada ja võtta süüdlastelt ära sellisest ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu. Samuti ei ole haldustava, mis võib meelitada ETR-kalapüügiga tegelevaid ettevõtjaid ETR-kalapüügiga seotud laevu registreerima, kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94.

| (36) | ETR-kalapüügi esinemise ajalugu, laadi, tingimusi, ulatust ja raskusastet arvesse võttes vähendab nende aspektide hindamise võimalust veelgi õigusraamistiku ning selguse ja läbipaistvuse puudumine, mida eespool kirjeldati. Selliste puuduste tõttu ei ole võimalik usaldusväärsel viisil kindlaks teha ETR-kalapüügiga seotud tegevuse võimalikku ulatust. On aga teada, et läbipaistvuse puudumine koos tõhusa kontrolli võimatusega soosib ebaseaduslikku tegevust. |
| --- | --- |

(36)

ETR-kalapüügi esinemise ajalugu, laadi, tingimusi, ulatust ja raskusastet arvesse võttes vähendab nende aspektide hindamise võimalust veelgi õigusraamistiku ning selguse ja läbipaistvuse puudumine, mida eespool kirjeldati. Selliste puuduste tõttu ei ole võimalik usaldusväärsel viisil kindlaks teha ETR-kalapüügiga seotud tegevuse võimalikku ulatust. On aga teada, et läbipaistvuse puudumine koos tõhusa kontrolli võimatusega soosib ebaseaduslikku tegevust.

| (37) | Seoses Saint Kittsi ja Nevise suutlikkusega tuleks märkida, et ÜRO inimarengu indeksi (2) kohaselt peetakse Saint Kittsi ja Nevist kõrge inimarengutasemega riigiks (72. riik 187 riigist). Vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee (OECD/DAC) abisaajate nimekirjale 1. jaanuari 2013. aasta seisuga (3) on Saint Kitts ja Nevis liigitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1905/2006 (4) II lisas suurema keskmise sissetulekuga riikide ja territooriumide kategooriasse. Võttes arvesse Saint Kittsi ja Nevise kohta riikide arvestuses, ei peeta vajalikuks riigi olemasolevat finants- ja haldussuutlikkust analüüsida. Selle põhjuseks on asjaolu, et käesolevas põhjenduses esitatud põhjustel ei saa Saint Kittsi ja Nevise arengutaset pidada teguriks, mis vähendab riigi suutlikkust teha koostööd muude riikidega ja rakendada täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(37)

Seoses Saint Kittsi ja Nevise suutlikkusega tuleks märkida, et ÜRO inimarengu indeksi (2) kohaselt peetakse Saint Kittsi ja Nevist kõrge inimarengutasemega riigiks (72. riik 187 riigist). Vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee (OECD/DAC) abisaajate nimekirjale 1. jaanuari 2013. aasta seisuga (3) on Saint Kitts ja Nevis liigitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1905/2006 (4) II lisas suurema keskmise sissetulekuga riikide ja territooriumide kategooriasse. Võttes arvesse Saint Kittsi ja Nevise kohta riikide arvestuses, ei peeta vajalikuks riigi olemasolevat finants- ja haldussuutlikkust analüüsida. Selle põhjuseks on asjaolu, et käesolevas põhjenduses esitatud põhjustel ei saa Saint Kittsi ja Nevise arengutaset pidada teguriks, mis vähendab riigi suutlikkust teha koostööd muude riikidega ja rakendada täitemeetmeid.

| (38) | Olenemata põhjenduses 37 esitatud analüüsist, märgitakse ka seda, et 2014. aasta mais ja juulis toimunud komisjoni kontrollkäikude ajal saadud teabe alusel ei ole võimalik järeldada, et Saint Kittsil ja Nevisel puuduvad rahalised vahendid. Pigem puuduvad riigil oma kohustuste tulemuslikuks täitmiseks vajalikud õigus- ja halduskeskkond ning volitused. |
| --- | --- |

(38)

Olenemata põhjenduses 37 esitatud analüüsist, märgitakse ka seda, et 2014. aasta mais ja juulis toimunud komisjoni kontrollkäikude ajal saadud teabe alusel ei ole võimalik järeldada, et Saint Kittsil ja Nevisel puuduvad rahalised vahendid. Pigem puuduvad riigil oma kohustuste tulemuslikuks täitmiseks vajalikud õigus- ja halduskeskkond ning volitused.

| (39) | Pidades silmas käesolevas punktis kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõigile komisjoni kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 5 väita, et Saint Kitts ja Nevis ei ole lipuriigina täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi. |
| --- | --- |

(39)

Pidades silmas käesolevas punktis kirjeldatud olukorda ning tuginedes kõigile komisjoni kogutud faktilistele asjaoludele ja asjaomase riigi avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 5 väita, et Saint Kitts ja Nevis ei ole lipuriigina täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid koostöö- ja jõustamiskohustusi.

3.3.   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6)

| (40) | Saint Kitts ja Nevis on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni ja FAO nõuete täitmise kokkuleppe. Saint Kitts ja Nevis on Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni ja oli kuni aastani 2013 Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni mittelepinguosaline koostööpartner. |
| --- | --- |

(40)

Saint Kitts ja Nevis on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni ja FAO nõuete täitmise kokkuleppe. Saint Kitts ja Nevis on Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni ja oli kuni aastani 2013 Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni mittelepinguosaline koostööpartner.

| (41) | Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti Saint Kittsi ja Nevise kui NEAFCi mittelepinguosalise koostööpartneri staatusega seoses asjakohaseks. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti Saint Kittsi ja Nevise kui NEAFCi mittelepinguosalise koostööpartneri staatusega seoses asjakohaseks.

| (42) | Mittelepinguosalise koostööpartnerina peaks Saint Kitts ja Nevis vastama Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (edaspidi „NEAFCi konventsioon”). NEAFCi konventsioonis ja 2013. aasta deklaratsioonis kõnealuse konventsiooni tõlgendamise ja rakendamise kohta tunnustatakse muude rahvusvaheliste tekstide hulgas ka ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe (5) asjakohaseid sätteid. Saint Kitts ja Nevis peaks seda kokkulepet täitma. Põhjendustes 17, 18, 23, 24, 29–36 ja 43–44 esitatud faktid aga näitavad, et Saint Kitts ja Nevis ei ole lipuriigina täitnud kõnealusest kokkuleppest tulenevaid kohustusi. Komisjoni arvates toetavad need asjaolud käesoleva otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(42)

Mittelepinguosalise koostööpartnerina peaks Saint Kitts ja Nevis vastama Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (edaspidi „NEAFCi konventsioon”). NEAFCi konventsioonis ja 2013. aasta deklaratsioonis kõnealuse konventsiooni tõlgendamise ja rakendamise kohta tunnustatakse muude rahvusvaheliste tekstide hulgas ka ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe (5) asjakohaseid sätteid. Saint Kitts ja Nevis peaks seda kokkulepet täitma. Põhjendustes 17, 18, 23, 24, 29–36 ja 43–44 esitatud faktid aga näitavad, et Saint Kitts ja Nevis ei ole lipuriigina täitnud kõnealusest kokkuleppest tulenevaid kohustusi. Komisjoni arvates toetavad need asjaolud käesoleva otsuse vastuvõtmist.

| (43) | Samuti tegi komisjon 2014. aastal toimunud kontrollkäikudelt ja asjaomastelt rannikuäärsetelt riikidelt saadud teabe põhjal kindlaks, et Saint Kittsi ja Nevise laevastik püüab tuuni ja tuunisarnaseid liike Lääne-Aafrika rannikuäärsete riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Seda tehes peaks Saint Kitts ja Nevis lipuriigina tegema koostööd kõnealuses piirkonnas pädeva piirkondliku kalamajandusorganisatsiooniga ja kõnealuste liikide puhul Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoniga (ICCAT). Kuid Saint Kitts ja Nevis ei ole ei ICCATi lepinguosaline ega mittelepinguline koostööpartner. Saint Kitts ja Nevis ei täida lipuriigina oma kohustusi, mis on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 64 muudele riikidele, kelle kodanikud tegelevad kalapüügiga rannikuäärsete riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates piirkondades. |
| --- | --- |

(43)

Samuti tegi komisjon 2014. aastal toimunud kontrollkäikudelt ja asjaomastelt rannikuäärsetelt riikidelt saadud teabe põhjal kindlaks, et Saint Kittsi ja Nevise laevastik püüab tuuni ja tuunisarnaseid liike Lääne-Aafrika rannikuäärsete riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Seda tehes peaks Saint Kitts ja Nevis lipuriigina tegema koostööd kõnealuses piirkonnas pädeva piirkondliku kalamajandusorganisatsiooniga ja kõnealuste liikide puhul Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoniga (ICCAT). Kuid Saint Kitts ja Nevis ei ole ei ICCATi lepinguosaline ega mittelepinguline koostööpartner. Saint Kitts ja Nevis ei täida lipuriigina oma kohustusi, mis on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 64 muudele riikidele, kelle kodanikud tegelevad kalapüügiga rannikuäärsete riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates piirkondades.

| (44) | Saint Kitts ja Nevis ei ole ei CCAMLRi lepinguosaline ega mittelepinguline koostööpartner. CCAMLRi sekretariaat rõhutas dokumendis „Implementation of Conservation Measure 10–05” (6), et on kindlaks tehtud, et 24. septembri 2013. aasta seisuga on Saint Kitts ja Nevis tõenäoliselt osalenud viimase viie aasta jooksul liigi dissostichus spp. püügis ja/või selle liigiga kauplemisel ilma, et ta oleks teinud samal ajal koostööd CCAMLRiga ning osalenud kõnealuse liigi püügi dokumenteerimise süsteemis. Asjaolu, et Saint Kitts ja Nevis ei tee koostööd CCAMLRiga, on vastuolus tema kui lipuriigi kohustustega, mis on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 119 lõikes 2. |
| --- | --- |

(44)

Saint Kitts ja Nevis ei ole ei CCAMLRi lepinguosaline ega mittelepinguline koostööpartner. CCAMLRi sekretariaat rõhutas dokumendis „Implementation of Conservation Measure 10–05” (6), et on kindlaks tehtud, et 24. septembri 2013. aasta seisuga on Saint Kitts ja Nevis tõenäoliselt osalenud viimase viie aasta jooksul liigi dissostichus spp. püügis ja/või selle liigiga kauplemisel ilma, et ta oleks teinud samal ajal koostööd CCAMLRiga ning osalenud kõnealuse liigi püügi dokumenteerimise süsteemis. Asjaolu, et Saint Kitts ja Nevis ei tee koostööd CCAMLRiga, on vastuolus tema kui lipuriigi kohustustega, mis on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 119 lõikes 2.

| (45) | Lisaks selgus komisjoni kontrollkäigul Saint Kittsile ja Nevisele, et riik peab rahvusvahelist laevaregistrit, mis asub väljaspool Saint Kittsi ja Nevist ning vastutab laevade registreerimise eest. Saint Kittsi ja Nevise ametiasutuste vähene kontroll registreerimisprotsessi üle ja FAO suuniste punktis 14 osutatud asjakohaste nõuete puudumine ei taga, et Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvatel laevadel on riigiga reaalne side. Sellise reaalse sideme puudumine riigi ja selle registrisse kantud laevade vahel on vastuolus ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 91 sätestatud tingimustega laevade riikliku kuuluvuse kohta. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks selgus komisjoni kontrollkäigul Saint Kittsile ja Nevisele, et riik peab rahvusvahelist laevaregistrit, mis asub väljaspool Saint Kittsi ja Nevist ning vastutab laevade registreerimise eest. Saint Kittsi ja Nevise ametiasutuste vähene kontroll registreerimisprotsessi üle ja FAO suuniste punktis 14 osutatud asjakohaste nõuete puudumine ei taga, et Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvatel laevadel on riigiga reaalne side. Sellise reaalse sideme puudumine riigi ja selle registrisse kantud laevade vahel on vastuolus ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 91 sätestatud tingimustega laevade riikliku kuuluvuse kohta.

| (46) | Lisaks ei ole Saint Kitts ja Nevis vaatamata ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktides 25, 26 ja 27 esitatud soovitustele töötanud välja riiklikku tegevuskava ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks ei ole Saint Kitts ja Nevis vaatamata ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktides 25, 26 ja 27 esitatud soovitustele töötanud välja riiklikku tegevuskava ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks.

| (47) | Käesolevas punktis selgitatud olukorda arvesse võttes ja kõigile komisjoni kogutud faktidele ning riigi tehtud avaldustele tuginedes võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigete 3 ja 6 alusel väita, et Saint Kitts ja Nevis ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(47)

Käesolevas punktis selgitatud olukorda arvesse võttes ja kõigile komisjoni kogutud faktidele ning riigi tehtud avaldustele tuginedes võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigete 3 ja 6 alusel väita, et Saint Kitts ja Nevis ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

3.4.   Arenguriikide eripiirangud

| (48) | Tuleb meelde tuletada, et ÜRO inimarengu indeksi (7) kohaselt peetakse Saint Kittsi ja Nevist kõrge inimarengutasemega riigiks (72. kohal 187 riigi seas). Samuti tuleb meelde tuletada, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1905/2006 on Saint Kitts ja Nevis liigitatud suurema keskmise sissetulekuga riikide ja territooriumide kategooriasse. |
| --- | --- |

(48)

Tuleb meelde tuletada, et ÜRO inimarengu indeksi (7) kohaselt peetakse Saint Kittsi ja Nevist kõrge inimarengutasemega riigiks (72. kohal 187 riigi seas). Samuti tuleb meelde tuletada, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1905/2006 on Saint Kitts ja Nevis liigitatud suurema keskmise sissetulekuga riikide ja territooriumide kategooriasse.

| (49) | Seda liigitust arvesse võttes ei saa Saint Kittsi ja Nevist pidada riigiks, millel on otseselt tema arengutasemest tulenevaid eripiiranguid. Ei ole leitud ühtegi kinnitavat tõendusmaterjali selle kohta, et Saint Kittsi ja Nevise suutmatus täita talle rahvusvahelise õigusega pandud kohustusi oleks põhjustatud puudulikust arengutasemest. Samamoodi ei ole mingit konkreetset tõendusmaterjali selle kohta, et kalapüügi seire, kontrolli ja järelevalve puudujäägid oleksid seotud vähese suutlikkuse ja taristu puudumisega. Sellega seoses märgitakse, et Saint Kittsi ja Nevise ametiasutused ei põhjendanud ühtegi vastuväidet piiratud arengutasemega ning nad väidavad, et nende haldussuutlikkuse tase on üldiselt tõhus. |
| --- | --- |

(49)

Seda liigitust arvesse võttes ei saa Saint Kittsi ja Nevist pidada riigiks, millel on otseselt tema arengutasemest tulenevaid eripiiranguid. Ei ole leitud ühtegi kinnitavat tõendusmaterjali selle kohta, et Saint Kittsi ja Nevise suutmatus täita talle rahvusvahelise õigusega pandud kohustusi oleks põhjustatud puudulikust arengutasemest. Samamoodi ei ole mingit konkreetset tõendusmaterjali selle kohta, et kalapüügi seire, kontrolli ja järelevalve puudujäägid oleksid seotud vähese suutlikkuse ja taristu puudumisega. Sellega seoses märgitakse, et Saint Kittsi ja Nevise ametiasutused ei põhjendanud ühtegi vastuväidet piiratud arengutasemega ning nad väidavad, et nende haldussuutlikkuse tase on üldiselt tõhus.

| (50) | Käesolevas punktis kirjeldatud olukorda arvesse võttes ning kõigi komisjoni kogutud faktide ja riigi esitatud avalduste põhjal võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 7 kohaselt väita, et Saint Kittsi ja Nevise üldine arengutase ei piira tema kalandusalast arengut ega suutlikkust. |
| --- | --- |

(50)

Käesolevas punktis kirjeldatud olukorda arvesse võttes ning kõigi komisjoni kogutud faktide ja riigi esitatud avalduste põhjal võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 7 kohaselt väita, et Saint Kittsi ja Nevise üldine arengutase ei piira tema kalandusalast arengut ega suutlikkust.

4.   JÄRELDUS KOOSTÖÖD MITTETEGEVAKS KOLMANDAKS RIIGIKS VÕIMALIKU LIIGITAMISE KOHTA

| (51) | Võttes arvesse järeldusi Saint Kittsi ja Nevise suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks kõnealust riiki kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teavitada tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina. |
| --- | --- |

(51)

Võttes arvesse järeldusi Saint Kittsi ja Nevise suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks kõnealust riiki kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teavitada tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

| (52) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 lõikega 1 peaks komisjon teavitama Saint Kittsi ja Nevist võimalusest, et ta liigitatakse koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks. Samuti peaks komisjon rakendama Saint Kittsi ja Nevise suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Hea juhtimistava huvides tuleks määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul kõnealune riik saab teatele kirja teel vastata ja olukorda parandada. |
| --- | --- |

(52)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 lõikega 1 peaks komisjon teavitama Saint Kittsi ja Nevist võimalusest, et ta liigitatakse koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks. Samuti peaks komisjon rakendama Saint Kittsi ja Nevise suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Hea juhtimistava huvides tuleks määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul kõnealune riik saab teatele kirja teel vastata ja olukorda parandada.

| (53) | Saint Kittsi ja Nevise teavitamine tema võimalikust liigitamisest riigina, keda komisjon käsitab koostööd mittetegevana käesoleva otsuse tähenduses, ei välista ega ka too automaatselt kaasa komisjoni või nõukogu mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide kindlaksmääramiseks ja nende nimekirja koostamiseks, |
| --- | --- |

(53)

Saint Kittsi ja Nevise teavitamine tema võimalikust liigitamisest riigina, keda komisjon käsitab koostööd mittetegevana käesoleva otsuse tähenduses, ei välista ega ka too automaatselt kaasa komisjoni või nõukogu mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide kindlaksmääramiseks ja nende nimekirja koostamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Saint Kittsi ja Nevist teavitatakse tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

Brüssel, 12. detsember 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

(2)  Teave saadud aadressilt http://hdr.undp.org/en/statistics

2

(3)  OECD arenguabi komitee nimekiri ametliku arenguabi saajatest (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

4

(5)  Vt Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni tõlgendamist ja rakendamist käsitleva avalduse preambul, mille saab alla laadida siit: http://www.dgrm.min-agricultura.pt/xeo/attachfileu.jsp?look_parentBoui=248939&att_display=n&att_download=y

5

(6)  CCAMLR-XXXII/BG/08, 24. september 2013.

6

(7)  Vt allmärkus 2.

7

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/23

---

KOMISJONI OTSUS,

12. detsember 2014,

millega teavitatakse kolmandat riiki tema võimalikust liigitamisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

(2014/C 447/11)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (1), eriti selle artiklit 32,

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (edaspidi „ETR-kalapüügi määrus”) on kehtestatud Euroopa Liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük”) vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (edaspidi „ETR-kalapüügi määrus”) on kehtestatud Euroopa Liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük”) vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (2) | ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina liigitatud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, selliste riikide nimekirjast kustutamise ning erakorraliste meetmete võtmise kord. |
| --- | --- |

(2)

ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina liigitatud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, selliste riikide nimekirjast kustutamise ning erakorraliste meetmete võtmise kord.

| (3) | Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 32 peaks komisjon teavitama kolmandaid riike sellest, et nad võidakse määrata koostööd mittetegevaks riigiks. Selline teavitamine on esialgne. Teavitamine peab põhinema ETR-kalapüügi määruse artiklis 31 sätestatud kriteeriumidel. Samuti peab komisjon rakendama teavitatud kolmandate riikide suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Eelkõige peab komisjon lisama teatesse sellise liigitamise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused, andma kõnealustele riikidele võimaluse vastata ja esitada tõendusmaterjal sellise liigitamise ümberlükkamiseks või vajaduse korral tegutsemiskava olukorra parandamiseks ja ülevaate selleks võetud meetmetest. Komisjon peab andma teavitatud kolmandatele riikidele piisavalt aega teatele vastamiseks ja mõistlikult aega olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artiklile 32 peaks komisjon teavitama kolmandaid riike sellest, et nad võidakse määrata koostööd mittetegevaks riigiks. Selline teavitamine on esialgne. Teavitamine peab põhinema ETR-kalapüügi määruse artiklis 31 sätestatud kriteeriumidel. Samuti peab komisjon rakendama teavitatud kolmandate riikide suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Eelkõige peab komisjon lisama teatesse sellise liigitamise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused, andma kõnealustele riikidele võimaluse vastata ja esitada tõendusmaterjal sellise liigitamise ümberlükkamiseks või vajaduse korral tegutsemiskava olukorra parandamiseks ja ülevaate selleks võetud meetmetest. Komisjon peab andma teavitatud kolmandatele riikidele piisavalt aega teatele vastamiseks ja mõistlikult aega olukorra parandamiseks.

| (4) | ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt peab komisjon määrama kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastase võitluse valdkonnas koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmas riik liigitatakse koostööd mittetegevaks riigiks, kui ta lipu-, sadama-, turustus- või rannikuäärse riigina ei täida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(4)

ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt peab komisjon määrama kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastase võitluse valdkonnas koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmas riik liigitatakse koostööd mittetegevaks riigiks, kui ta lipu-, sadama-, turustus- või rannikuäärse riigina ei täida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (5) | Koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramine põhineb ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamisel. |
| --- | --- |

(5)

Koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramine põhineb ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikes 2 sätestatud kogu teabe läbivaatamisel.

| (6) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 koostab nõukogu koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja. Nendele riikidele kehtivad meetmed, mis on muu hulgas sätestatud ETR-kalapüügi määruse artiklis 38. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 koostab nõukogu koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja. Nendele riikidele kehtivad meetmed, mis on muu hulgas sätestatud ETR-kalapüügi määruse artiklis 38.

| (7) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt tunnistatakse kolmandast riigist lipuriigi kinnitatud püügisertifikaadid vastuvõetavaks tingimusel, et komisjonile on teatatud asjaomase kolmanda riigi kalalaevadele kohaldatavate õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korrast. |
| --- | --- |

(7)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt tunnistatakse kolmandast riigist lipuriigi kinnitatud püügisertifikaadid vastuvõetavaks tingimusel, et komisjonile on teatatud asjaomase kolmanda riigi kalalaevadele kohaldatavate õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korrast.

| (8) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse rakendamisega. |
| --- | --- |

(8)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse rakendamisega.

2.   TUVALU SUHTES KOHALDATAV MENETLUS

| (9) | 18.–20. veebruarini 2014 tegi komisjon Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) toel ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikes 4 sätestatud halduskoostöö raames kontrollkäigu Tuvalusse. |
| --- | --- |

(9)

18.–20. veebruarini 2014 tegi komisjon Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) toel ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikes 4 sätestatud halduskoostöö raames kontrollkäigu Tuvalusse.

| (10) | Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Tuvalus riigi kalalaevadele kohaldatavate õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra ning meetmete kohta, mida Tuvalu on võtnud ETR-kalapüügi vastu võitlemise kohustuse täitmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Kontrollkäigu eesmärk oli kontrollida teavet Tuvalus riigi kalalaevadele kohaldatavate õigus- ja haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra ning meetmete kohta, mida Tuvalu on võtnud ETR-kalapüügi vastu võitlemise kohustuse täitmiseks.

| (11) | Kontrollkäigu lõpparuanne saadeti Tuvalule 18. märtsil 2014. |
| --- | --- |

(11)

Kontrollkäigu lõpparuanne saadeti Tuvalule 18. märtsil 2014.

| (12) | Tuvalu esitas oma vastuse seoses kontrollkäigu lõpparuandega 16. oktoobrile 2014. |
| --- | --- |

(12)

Tuvalu esitas oma vastuse seoses kontrollkäigu lõpparuandega 16. oktoobrile 2014.

| (13) | Tuvalu on Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) liige. Tuvalu on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (edaspidi „ÜRO mereõiguse konventsioon”) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 1995. aasta rakenduskokkuleppe (edaspidi „ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkulepe”). Tuvalu on Vaikse ookeani saarte foorumi kalapüügiametkonna konventsiooni (2) osaline ja Nauru lepingu (3) osaline seoses koostööga ühist huvi pakkuvate kalapüügipiirkondade majandamise küsimustes. |
| --- | --- |

(13)

Tuvalu on Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) liige. Tuvalu on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (edaspidi „ÜRO mereõiguse konventsioon”) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 1995. aasta rakenduskokkuleppe (edaspidi „ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkulepe”). Tuvalu on Vaikse ookeani saarte foorumi kalapüügiametkonna konventsiooni (2) osaline ja Nauru lepingu (3) osaline seoses koostööga ühist huvi pakkuvate kalapüügipiirkondade majandamise küsimustes.

| (14) | Selleks et hinnata, kuidas Tuvalu täidab rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigi kohustusi, mis on sätestatud põhjenduses 13 osutatud rahvusvahelistes lepingutes ja mille on kehtestanud kõnealuses põhjenduses osutatud asjaomased piirkondlikud kalamajandusorganisatsioonid, kogus komisjon kõnealuse ülesande täitmiseks vajaliku teabe ja analüüsis seda. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et hinnata, kuidas Tuvalu täidab rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigi kohustusi, mis on sätestatud põhjenduses 13 osutatud rahvusvahelistes lepingutes ja mille on kehtestanud kõnealuses põhjenduses osutatud asjaomased piirkondlikud kalamajandusorganisatsioonid, kogus komisjon kõnealuse ülesande täitmiseks vajaliku teabe ja analüüsis seda.

| (15) | Komisjon kasutas ka piirkondlike kalamajandusorganisatsioonide, käesoleval juhul WCPFC avaldatud kättesaadavaid andmeid, samuti üldsusele kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon kasutas ka piirkondlike kalamajandusorganisatsioonide, käesoleval juhul WCPFC avaldatud kättesaadavaid andmeid, samuti üldsusele kättesaadavat teavet.

3.   TUVALU VÕIMALIK MÄÄRAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVAKS KOLMANDAKS RIIGIKS

| (16) | Komisjon analüüsis ETR-määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt Tuvalu kohustusi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigina. Kõnealusel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud kriteeriume. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon analüüsis ETR-määruse artikli 31 lõike 3 kohaselt Tuvalu kohustusi lipu-, sadama-, rannikuäärse või turustusriigina. Kõnealusel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud kriteeriume.

3.1.   ETR-kalapüügiga tegelevate laevade ning ETR-kalapüügi kaubandusvoogude kordumine (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 4)

| (17) | Tuvalu lipu all sõitvate laevade kohta märgitakse piirkondlike kalamajandusorganisatsioonide poolt koostatud laevade nimekirjade põhjal, et Tuvalu lipu all sõitvaid laevu ei ole ei esialgsetes ega lõplikes ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjades ning et puuduvad tõendid varasematest Tuvalu lipu all sõitvate laevade ETR-kalapüügi juhtumitest, mille põhjal komisjon saaks artikli 31 lõike 4 kohaselt analüüsida Tuvalu tegevust seoses korduva ETR-kalapüügiga. |
| --- | --- |

(17)

Tuvalu lipu all sõitvate laevade kohta märgitakse piirkondlike kalamajandusorganisatsioonide poolt koostatud laevade nimekirjade põhjal, et Tuvalu lipu all sõitvaid laevu ei ole ei esialgsetes ega lõplikes ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjades ning et puuduvad tõendid varasematest Tuvalu lipu all sõitvate laevade ETR-kalapüügi juhtumitest, mille põhjal komisjon saaks artikli 31 lõike 4 kohaselt analüüsida Tuvalu tegevust seoses korduva ETR-kalapüügiga.

| (18) | Kuna põhjenduse 17 kohaselt teave ja tõendusmaterjal puudub, järeldatakse artikli 31 lõike 3 ja artikli 31 lõike 4 punkti a kohaselt, et ei ole vaja hinnata Tuvalu poolt ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks võetavate meetmete vastavust rahvusvahelisest õigusest tulenevatele kohustustele lipuriigina seoses niisuguse kalapüügiga tegelevate laevadega ning selle riigi lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike teostatava või toetatava ETR-kalapüügiga. |
| --- | --- |

(18)

Kuna põhjenduse 17 kohaselt teave ja tõendusmaterjal puudub, järeldatakse artikli 31 lõike 3 ja artikli 31 lõike 4 punkti a kohaselt, et ei ole vaja hinnata Tuvalu poolt ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks võetavate meetmete vastavust rahvusvahelisest õigusest tulenevatele kohustustele lipuriigina seoses niisuguse kalapüügiga tegelevate laevadega ning selle riigi lipu all sõitvate kalalaevade või tema kodanike teostatava või toetatava ETR-kalapüügiga.

3.2.   Suutmatus teha koostööd ja jõustada meetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 5)

| (19) | Komisjon analüüsis, kas Tuvalu teeb tõhusat koostööd komisjoniga ning vastab komisjoni taotlustele uurida ETR-kalapüüki ja sellega seotud tegevust, anda selle kohta tagasisidet või võtta järelmeetmeid. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon analüüsis, kas Tuvalu teeb tõhusat koostööd komisjoniga ning vastab komisjoni taotlustele uurida ETR-kalapüüki ja sellega seotud tegevust, anda selle kohta tagasisidet või võtta järelmeetmeid.

| (20) | Sellega seoses ei soovi Tuvalu teha komisjoniga koostööd, et kõrvaldada kalavarude majandamise süsteemis komisjoni kontrollkäigu ajal tuvastatud puudused. Tuvalu ei esitanud 16. oktoobril 2014 lõpparuandega seoses saadetud vastuses lepingulisi kohustusi komisjoni tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. Tuvalu tunnistas probleeme ning on seisukohal, et oleks vaja tehnilist abi ja aega süsteemi tõhustamiseks, kuid ei paku ühtegi konkreetset kohustust ega tegevuskava väljaselgitatud puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Sellega seoses ei soovi Tuvalu teha komisjoniga koostööd, et kõrvaldada kalavarude majandamise süsteemis komisjoni kontrollkäigu ajal tuvastatud puudused. Tuvalu ei esitanud 16. oktoobril 2014 lõpparuandega seoses saadetud vastuses lepingulisi kohustusi komisjoni tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. Tuvalu tunnistas probleeme ning on seisukohal, et oleks vaja tehnilist abi ja aega süsteemi tõhustamiseks, kuid ei paku ühtegi konkreetset kohustust ega tegevuskava väljaselgitatud puuduste kõrvaldamiseks.

| (21) | Üldhinnangu raames Tuvalu kohustuste täitmisele lipu-, sadama- ja rannikuäärse riigina analüüsis komisjon ka seda, kas Tuvalu teeb ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd teiste lipuriikidega. |
| --- | --- |

(21)

Üldhinnangu raames Tuvalu kohustuste täitmisele lipu-, sadama- ja rannikuäärse riigina analüüsis komisjon ka seda, kas Tuvalu teeb ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd teiste lipuriikidega.

| (22) | Vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitele 63 ja 64 peavad rannikuäärsed ja lipuriigid tegema koostööd piirialade kalavarude ja pika rändega kalaliikide majandamisel. ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe artiklitega 7 ja 20 arendatakse edasi koostöökohustust vastavate kokkusobivate kaitse- ja majandamismeetmete võtmise ning selliste meetmete nõuetele vastavuse ja täitmise tagamise valdkonnas. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendi (edaspidi „FAO juhend”) (4) artikli 7 lõike 1 punktis 3 soovitatakse, et piirialade kalavarude kasutamiseks sõlmitaks tõhusa koostöö saavutamiseks kahepoolsed lepingud, et tagada varude tõhus kaitse ja majandamine. Seda on põhjalikumalt kirjeldatud ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise rahvusvahelise tegevuskava (IPOA-IUU; edaspidi „ETR-kalapüügi vastane tegevuskava”) (5) punktides 28 ja 51, milles esitatakse üksikasjalikud juhendid riikidevaheliseks otseseks koostööks, sealhulgas rannikuäärsetele riikidele kättesaadava teabe või andmete vahetus. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitele 63 ja 64 peavad rannikuäärsed ja lipuriigid tegema koostööd piirialade kalavarude ja pika rändega kalaliikide majandamisel. ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe artiklitega 7 ja 20 arendatakse edasi koostöökohustust vastavate kokkusobivate kaitse- ja majandamismeetmete võtmise ning selliste meetmete nõuetele vastavuse ja täitmise tagamise valdkonnas. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendi (edaspidi „FAO juhend”) (4) artikli 7 lõike 1 punktis 3 soovitatakse, et piirialade kalavarude kasutamiseks sõlmitaks tõhusa koostöö saavutamiseks kahepoolsed lepingud, et tagada varude tõhus kaitse ja majandamine. Seda on põhjalikumalt kirjeldatud ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise rahvusvahelise tegevuskava (IPOA-IUU; edaspidi „ETR-kalapüügi vastane tegevuskava”) (5) punktides 28 ja 51, milles esitatakse üksikasjalikud juhendid riikidevaheliseks otseseks koostööks, sealhulgas rannikuäärsetele riikidele kättesaadava teabe või andmete vahetus.

| (23) | Vaikse ookeani lääne- ja keskosa siirdekalade kaitse ja majandamise konventsiooni (edaspidi „WCPFC konventsioon”) (6) artikli 25 lõikega 10 on ette nähtud, et konventsiooni iga osaline, kellel on piisavalt alust kahtlustada, et muu riigi lipu all sõitev laev tegeleb millegagi, mis kahjustab konventsioonialal kehtivate kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust, teatab sellest asjaomasele lipuriigile. |
| --- | --- |

(23)

Vaikse ookeani lääne- ja keskosa siirdekalade kaitse ja majandamise konventsiooni (edaspidi „WCPFC konventsioon”) (6) artikli 25 lõikega 10 on ette nähtud, et konventsiooni iga osaline, kellel on piisavalt alust kahtlustada, et muu riigi lipu all sõitev laev tegeleb millegagi, mis kahjustab konventsioonialal kehtivate kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust, teatab sellest asjaomasele lipuriigile.

| (24) | Tulemuslike koostöömehhanismide tähtsust tuleb hinnata seoses välisriikide lippude all sõitvate laevade ülekaaluka olemasoluga Tuvalu jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Komisjoni kontrollkäigu ajal veebruaris 2014 Tuvalu ametiasutuste esitatud teabe kohaselt on praegu jõus kümnest riigist kokku 18 kahepoolset eraõiguslikku litsentsilepingut. Sellega seoses on Tuvalu vetes luba tegutseda 213 seinnoodalaeval, 17 ritvõngelaeval ja seitsmel õngejadadega laeval, millest ainult üks seinnoodalaev ja kaks õngejadadega laeva on Tuvalu lipu all. Tuvalu siiski tunnistas, et neil puuduvad asjaomaste lipuriikidega põhjendustes 22 ja 23 kirjeldatud koostöökanalid, mille kaudu tagada, et Tuvalu täidaks oma kohustusi teha koostööd lipuriikidega. |
| --- | --- |

(24)

Tulemuslike koostöömehhanismide tähtsust tuleb hinnata seoses välisriikide lippude all sõitvate laevade ülekaaluka olemasoluga Tuvalu jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Komisjoni kontrollkäigu ajal veebruaris 2014 Tuvalu ametiasutuste esitatud teabe kohaselt on praegu jõus kümnest riigist kokku 18 kahepoolset eraõiguslikku litsentsilepingut. Sellega seoses on Tuvalu vetes luba tegutseda 213 seinnoodalaeval, 17 ritvõngelaeval ja seitsmel õngejadadega laeval, millest ainult üks seinnoodalaev ja kaks õngejadadega laeva on Tuvalu lipu all. Tuvalu siiski tunnistas, et neil puuduvad asjaomaste lipuriikidega põhjendustes 22 ja 23 kirjeldatud koostöökanalid, mille kaudu tagada, et Tuvalu täidaks oma kohustusi teha koostööd lipuriikidega.

| (25) | Mis puudutab tulemuslikke täitemeetmeid, siis ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe artikli 19 lõikes 2 on sätestatud, et rikkumiste suhtes kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt karmid, et tagada nõuetele vastavus ning hoida ära rikkumised, kus need ka ei esine, ja võtta süüdlastelt ära hüved, mis on saadud ebaseaduslikust tegevusest. Vastavalt põhjendustele 26–29 ei ole Tuvalul õigusraamistikku ega kontrolli oma laevastiku ja vete üle, mis on vajalikud süüdlastele õiglase karistuse määramiseks. |
| --- | --- |

(25)

Mis puudutab tulemuslikke täitemeetmeid, siis ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe artikli 19 lõikes 2 on sätestatud, et rikkumiste suhtes kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt karmid, et tagada nõuetele vastavus ning hoida ära rikkumised, kus need ka ei esine, ja võtta süüdlastelt ära hüved, mis on saadud ebaseaduslikust tegevusest. Vastavalt põhjendustele 26–29 ei ole Tuvalul õigusraamistikku ega kontrolli oma laevastiku ja vete üle, mis on vajalikud süüdlastele õiglase karistuse määramiseks.

| (26) | Karistuste süsteem on sätestatud Tuvalu 2006. aasta merekeskkonna seaduses. Kuigi kõnealust akti muudeti 2012. aastal, ei võeta selles arvesse rahvusvahelise õiguse viimaseid arengusuundi ETR-kalapüügi vastases võitluses. Kehtivas õigusraamistikus ei ole ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük ning tõsine rikkumine selgelt määratletud ja puudub põhjalik loetelu rasketest rikkumistest, mille suhtes kohaldatakse karme karistusi. |
| --- | --- |

(26)

Karistuste süsteem on sätestatud Tuvalu 2006. aasta merekeskkonna seaduses. Kuigi kõnealust akti muudeti 2012. aastal, ei võeta selles arvesse rahvusvahelise õiguse viimaseid arengusuundi ETR-kalapüügi vastases võitluses. Kehtivas õigusraamistikus ei ole ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük ning tõsine rikkumine selgelt määratletud ja puudub põhjalik loetelu rasketest rikkumistest, mille suhtes kohaldatakse karme karistusi.

| (27) | Lisaks ei sisalda Tuvalu õigusaktid kaasnevaid haldusmeetmeid süstemaatiliselt. Sellised täiendavad meetmed piirduvad lubade peatamise ja tühistamisega ning need on kohaldatavad ainult „raskete kuritegude” korral, kusjuures „raske kuritegu” ei ole Tuvalu õiguses määratletud. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks ei sisalda Tuvalu õigusaktid kaasnevaid haldusmeetmeid süstemaatiliselt. Sellised täiendavad meetmed piirduvad lubade peatamise ja tühistamisega ning need on kohaldatavad ainult „raskete kuritegude” korral, kusjuures „raske kuritegu” ei ole Tuvalu õiguses määratletud.

| (28) | Mõisted „raske kuritegu” ja „raske rikkumine” ei ole Tuvalu õiguses ühtlustatud. Kehtiva õigusraamistikuga ei ole ette nähtud kahjustavat mõju avaldavaid karistusi, millega võtta süüdlastelt ära ebaseadusliku tegevusega saadud kasu. |
| --- | --- |

(28)

Mõisted „raske kuritegu” ja „raske rikkumine” ei ole Tuvalu õiguses ühtlustatud. Kehtiva õigusraamistikuga ei ole ette nähtud kahjustavat mõju avaldavaid karistusi, millega võtta süüdlastelt ära ebaseadusliku tegevusega saadud kasu.

| (29) | Seega ei ole karistussüsteem oma praeguses vormis kõikehõlmav ega piisavalt range, et sellel oleks soovitud hoiatav mõju. Raskete rikkumiste eest määratavad karistused ei ole piisavad selleks, et tagada nõuete täitmine, hoida ära rikkumised, kus need ka ei esine, ja võtta süüdlastelt ära hüved, mis on saadud ebaseaduslikust tegevusest, nagu on nõutud ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe artikli 19 lõikes 2 ja WCPFC konventsiooni artikli 25 lõikes 7. |
| --- | --- |

(29)

Seega ei ole karistussüsteem oma praeguses vormis kõikehõlmav ega piisavalt range, et sellel oleks soovitud hoiatav mõju. Raskete rikkumiste eest määratavad karistused ei ole piisavad selleks, et tagada nõuete täitmine, hoida ära rikkumised, kus need ka ei esine, ja võtta süüdlastelt ära hüved, mis on saadud ebaseaduslikust tegevusest, nagu on nõutud ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe artikli 19 lõikes 2 ja WCPFC konventsiooni artikli 25 lõikes 7.

| (30) | ETR-kalapüügi juhtumite ajalugu, laadi, asjaolusid, ulatust ja raskusastet arvesse võttes raskendab nende aspektide hindamise võimalust veelgi selguse ja läbipaistvuse puudumine, mida on käsitletud põhjendustes 39–48. Selliste puuduste tõttu ei ole võimalik usaldusväärsel viisil kindlaks teha ETR-kalapüügiga seotud tegevuse võimalikku ulatust. On aga teada, et läbipaistvuse puudumine koos tõhusa kontrolli puudumisega soosib ebaseaduslikku tegevust. |
| --- | --- |

(30)

ETR-kalapüügi juhtumite ajalugu, laadi, asjaolusid, ulatust ja raskusastet arvesse võttes raskendab nende aspektide hindamise võimalust veelgi selguse ja läbipaistvuse puudumine, mida on käsitletud põhjendustes 39–48. Selliste puuduste tõttu ei ole võimalik usaldusväärsel viisil kindlaks teha ETR-kalapüügiga seotud tegevuse võimalikku ulatust. On aga teada, et läbipaistvuse puudumine koos tõhusa kontrolli puudumisega soosib ebaseaduslikku tegevust.

| (31) | Seoses Tuvalu praeguse finants- ja haldussuutlikkusega tuleb märkida, et Tuvalut ei ole liigitatud ÜRO inimarengu indeksi alusel (7). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1905/2006 (8) II lisas on Tuvalu liigitatud vähim arenenud riikide hulka vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabi komitee (DAC) ametliku arenguabi saajate nimekirjale seisuga 1. jaanuar 2013 (9). Seda arvestades võib Tuvalu piiratud finants- ja haldussuutlikkust pidada üheks teguriks, mis takistab Tuvalul koostöö- ja jõustamiskohustusi täiel määral täita. |
| --- | --- |

(31)

Seoses Tuvalu praeguse finants- ja haldussuutlikkusega tuleb märkida, et Tuvalut ei ole liigitatud ÜRO inimarengu indeksi alusel (7). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1905/2006 (8) II lisas on Tuvalu liigitatud vähim arenenud riikide hulka vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabi komitee (DAC) ametliku arenguabi saajate nimekirjale seisuga 1. jaanuar 2013 (9). Seda arvestades võib Tuvalu piiratud finants- ja haldussuutlikkust pidada üheks teguriks, mis takistab Tuvalul koostöö- ja jõustamiskohustusi täiel määral täita.

| (32) | Vaatamata põhjenduses 31 esitatud analüüsile märgitakse ka, et komisjoni 2014. aasta veebruari kontrollkäigust saadud teabe põhjal ei saa väita, et Tuvalu ametiasutustel puuduvad rahalised vahendid. Pigem puudub Tuvalul vajalik õigus- ja halduskeskkond, millega tagada oma kohustuste tõhus ja tulemuslik täitmine lipu-, sadama-, rannikuäärse- ja turustusriigina. |
| --- | --- |

(32)

Vaatamata põhjenduses 31 esitatud analüüsile märgitakse ka, et komisjoni 2014. aasta veebruari kontrollkäigust saadud teabe põhjal ei saa väita, et Tuvalu ametiasutustel puuduvad rahalised vahendid. Pigem puudub Tuvalul vajalik õigus- ja halduskeskkond, millega tagada oma kohustuste tõhus ja tulemuslik täitmine lipu-, sadama-, rannikuäärse- ja turustusriigina.

| (33) | Käesolevas punktis selgitatud olukorda arvesse võttes ja kõikidele komisjoni kogutud faktidele ning riigi tehtud avaldustele tuginedes võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 ning artikli 31 lõike 5 alusel sätestada, et Tuvalu ei ole lipuriigina täitnud oma koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on rahvusvahelise õiguse alusel. |
| --- | --- |

(33)

Käesolevas punktis selgitatud olukorda arvesse võttes ja kõikidele komisjoni kogutud faktidele ning riigi tehtud avaldustele tuginedes võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 ning artikli 31 lõike 5 alusel sätestada, et Tuvalu ei ole lipuriigina täitnud oma koostöö- ja jõustamiskohustusi, mis tal on rahvusvahelise õiguse alusel.

3.3.   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6)

| (34) | Tuvalu on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe. Tuvalu on Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) liige. Tuvalu on Vaikse ookeani saarte foorumi kalapüügiametkonna konventsiooni osaline ja Nauru lepingu osaline seoses koostööga ühist huvi pakkuvate kalapüügipiirkondade majandamise küsimustes. |
| --- | --- |

(34)

Tuvalu on ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni ja ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkuleppe. Tuvalu on Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) liige. Tuvalu on Vaikse ookeani saarte foorumi kalapüügiametkonna konventsiooni osaline ja Nauru lepingu osaline seoses koostööga ühist huvi pakkuvate kalapüügipiirkondade majandamise küsimustes.

| (35) | Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti Tuvalu kui WCPFC lepinguosalise liikme staatusega seoses asjakohaseks. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon analüüsis kogu teavet, mida peeti Tuvalu kui WCPFC lepinguosalise liikme staatusega seoses asjakohaseks.

| (36) | Komisjon analüüsis ka kogu teavet, mida peeti asjakohaseks, pidades silmas Tuvalu kokkulepet kohaldada WCPFCs vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon analüüsis ka kogu teavet, mida peeti asjakohaseks, pidades silmas Tuvalu kokkulepet kohaldada WCPFCs vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

| (37) | Vastavalt Tuvalu esitatud põhjalikule teabele üldise olukorra kohta seoses tuunipüügiga Tuvalu vetes (10), püüti 2011. aastal Tuvalu majandusvööndis 51 800 tonni tuunivaru. Kuigi tuunipüük on eelmiste aastatega võrreldes vähenenud (63 427 tonni 2009. aastal ja 60 618 tonni 2010. aastal), moodustab Tuvalu majandusvööndi tuunivaru siiski märkimisväärse osa kogu Vaikse ookeani kesk- ja lääneosa tuunivarust. |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt Tuvalu esitatud põhjalikule teabele üldise olukorra kohta seoses tuunipüügiga Tuvalu vetes (10), püüti 2011. aastal Tuvalu majandusvööndis 51 800 tonni tuunivaru. Kuigi tuunipüük on eelmiste aastatega võrreldes vähenenud (63 427 tonni 2009. aastal ja 60 618 tonni 2010. aastal), moodustab Tuvalu majandusvööndi tuunivaru siiski märkimisväärse osa kogu Vaikse ookeani kesk- ja lääneosa tuunivarust.

| (38) | Põhjenduses 37 esitatud arvnäitajatest ilmneb, et Tuvalu haldab suurt osa maailma tuunivarudest ja seega vastutab rannikuäärse riigina selle ressursi vastutustundliku ja pikaajalise säästva majandamise tagamise eest. ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitega 61–64 ning ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe artiklitega 7 ja 8 on reguleeritud elusressursside kasutamine rannikuäärse riigi poolt, kes peaks võtma meetmeid, mis on kooskõlas asjaomases piirkonnas ja avamerel kohaldatavate meetmetega, et tagada piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude pikaajaline jätkusuutlikkus ja edendada elusressursside optimaalset kasutamist oma majandusvööndis. Rannikuäärsed riigid peavad tagama ka selle, et teiste riikide kodanikud täidavad nende majandusvööndis kaitse- ja majandamismeetmeid, ning tegema koostööd asjaomaste riikide ja piirkondlike organisatsioonidega asjaomases püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

(38)

Põhjenduses 37 esitatud arvnäitajatest ilmneb, et Tuvalu haldab suurt osa maailma tuunivarudest ja seega vastutab rannikuäärse riigina selle ressursi vastutustundliku ja pikaajalise säästva majandamise tagamise eest. ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklitega 61–64 ning ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe artiklitega 7 ja 8 on reguleeritud elusressursside kasutamine rannikuäärse riigi poolt, kes peaks võtma meetmeid, mis on kooskõlas asjaomases piirkonnas ja avamerel kohaldatavate meetmetega, et tagada piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude pikaajaline jätkusuutlikkus ja edendada elusressursside optimaalset kasutamist oma majandusvööndis. Rannikuäärsed riigid peavad tagama ka selle, et teiste riikide kodanikud täidavad nende majandusvööndis kaitse- ja majandamismeetmeid, ning tegema koostööd asjaomaste riikide ja piirkondlike organisatsioonidega asjaomases püügipiirkonnas.

| (39) | Tuvalu õigusraamistikus puuduvad selged ja läbipaistvad kaitse- ja majandamismeetmed, millega tagada tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes tegutsevate laevade tõhus ja tulemuslik haldamine. Eelkõige puuduvad rannalähedast püüki käsitlevad kaitse- ja majandamismeetmed. Tuvalu tunnistas ka, et olemasolev tuunivarude majandamise kava on vananenud ja see tuleks uuesti läbi vaadata. Samuti ei ole veel vastu võetud haivarude majandamise kava vastavalt WCPFC kaitse- ja majandamismeetmele 2010-07 (11). |
| --- | --- |

(39)

Tuvalu õigusraamistikus puuduvad selged ja läbipaistvad kaitse- ja majandamismeetmed, millega tagada tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes tegutsevate laevade tõhus ja tulemuslik haldamine. Eelkõige puuduvad rannalähedast püüki käsitlevad kaitse- ja majandamismeetmed. Tuvalu tunnistas ka, et olemasolev tuunivarude majandamise kava on vananenud ja see tuleks uuesti läbi vaadata. Samuti ei ole veel vastu võetud haivarude majandamise kava vastavalt WCPFC kaitse- ja majandamismeetmele 2010-07 (11).

| (40) | Riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvate vetega, sealhulgas arhipelaagivetega seotud kaitse- ja majandamismeetmed on puudulikud ja ei põhine teadusnõuannetele, nagu nõuavad ÜRO mereõiguse konventsioon, ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkulepe ning WCPFC. Tuvalu 2006. aasta kalandusseaduses on sätestatud säästva kalamajanduse peamised põhimõtted ja antud ministeeriumile volitused võtta vastu kaitse- ja majandamismeetmeid. Kuid komisjoni kontrollikäigust selgus, et seda liiki sätete väljatöötamine on väga aeglane. Peamine saavutus on Nauru lepingu osaliste kolmanda kokkuleppe (12) meetmete ülevõtmine Tuvalu õigusraamistikku 2009. aastal. |
| --- | --- |

(40)

Riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvate vetega, sealhulgas arhipelaagivetega seotud kaitse- ja majandamismeetmed on puudulikud ja ei põhine teadusnõuannetele, nagu nõuavad ÜRO mereõiguse konventsioon, ÜRO kalavarude kaitse rakenduskokkulepe ning WCPFC. Tuvalu 2006. aasta kalandusseaduses on sätestatud säästva kalamajanduse peamised põhimõtted ja antud ministeeriumile volitused võtta vastu kaitse- ja majandamismeetmeid. Kuid komisjoni kontrollikäigust selgus, et seda liiki sätete väljatöötamine on väga aeglane. Peamine saavutus on Nauru lepingu osaliste kolmanda kokkuleppe (12) meetmete ülevõtmine Tuvalu õigusraamistikku 2009. aastal.

| (41) | Tuvalu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele vetele osutatakse kui territoriaalvetele, arhipelaagivetele ja majandusvööndile. Vastavalt WCPFC konventsiooni artiklile 3 hõlmab WCPFC pädevusala põhimõtteliselt kõiki Vaikse ookeani veealasid, sealhulgas Tuvalu jurisdiktsiooni alla kuuluvaid vesi. Sellegipoolest ei kohalda Tuvalu oma territoriaal- ja arhipelaagivetes püügipäevagraafikut (Vessels Day Scheme) – süsteemi, millega piiratakse seinnoodaga laevade püügikoormust püügipäevade eraldamise kaudu. Seetõttu ei kohaldata Tuvalu vete kalavarude kaitse peamist õiguslikku vahendit märkimisväärses osas riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Triivõngejadasid ja ritvõngesid kasutavate laevade puhul on kaitse- ja majandamismeetmed kehtestatud individuaalsete lubadega. Siiski puudub mõlema püügi puhul saagi ja püügikoormuse tegeliku majandamise kohta avalikult kättesaadav teave, välja arvatud üldine püügilubade arvu piiramise poliitika. |
| --- | --- |

(41)

Tuvalu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele vetele osutatakse kui territoriaalvetele, arhipelaagivetele ja majandusvööndile. Vastavalt WCPFC konventsiooni artiklile 3 hõlmab WCPFC pädevusala põhimõtteliselt kõiki Vaikse ookeani veealasid, sealhulgas Tuvalu jurisdiktsiooni alla kuuluvaid vesi. Sellegipoolest ei kohalda Tuvalu oma territoriaal- ja arhipelaagivetes püügipäevagraafikut (Vessels Day Scheme) – süsteemi, millega piiratakse seinnoodaga laevade püügikoormust püügipäevade eraldamise kaudu. Seetõttu ei kohaldata Tuvalu vete kalavarude kaitse peamist õiguslikku vahendit märkimisväärses osas riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Triivõngejadasid ja ritvõngesid kasutavate laevade puhul on kaitse- ja majandamismeetmed kehtestatud individuaalsete lubadega. Siiski puudub mõlema püügi puhul saagi ja püügikoormuse tegeliku majandamise kohta avalikult kättesaadav teave, välja arvatud üldine püügilubade arvu piiramise poliitika.

| (42) | Lisaks kinnitas Tuvalu komisjoni kontrollkäigu ajal, et WCPFC kaitse- ja majandamismeetmeid ei kohaldada. See puudutab meedet 2007-1 piirkondliku vaatlusprogrammi kohta, millega nõutakse vaatleja olemasolu 5 % triivõngejadasid kasutavatel laevadel, ning meedet 2010-07, milles on sätestatud, et lossitud uimede kaal ei tohi olla suurem kui 5 % haide kaalust. Asjaomaste WCPFC kaitse- ja majandamismeetmete täitmise takistuseks toodi tehnilise suutlikkuse ja ressursside puudumine. |
| --- | --- |

(42)

Lisaks kinnitas Tuvalu komisjoni kontrollkäigu ajal, et WCPFC kaitse- ja majandamismeetmeid ei kohaldada. See puudutab meedet 2007-1 piirkondliku vaatlusprogrammi kohta, millega nõutakse vaatleja olemasolu 5 % triivõngejadasid kasutavatel laevadel, ning meedet 2010-07, milles on sätestatud, et lossitud uimede kaal ei tohi olla suurem kui 5 % haide kaalust. Asjaomaste WCPFC kaitse- ja majandamismeetmete täitmise takistuseks toodi tehnilise suutlikkuse ja ressursside puudumine.

| (43) | Põhjendustes 39–42 kirjeldatud selged puudused seoses kohaldatavate kaitse- ja majandamiseeskirjadega, sealhulgas püügikoormuse reguleerimine püügipäevagraafiku alusel, ning põhjenduses 24 kirjeldatud asjaolu, et on olemas 18 erinevat eraõiguslikku litsentsilepingut, takistab kaitse- ja majandamismeetmete tõhusat rakendamist, mis on vastuolus ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 61 lõigetes 2–5, artikli 62 lõikes 1 ja artiklis 64 sätestatud kohustustega, milles käsitletakse varude optimaalset kasutamist nõuetekohaste kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(43)

Põhjendustes 39–42 kirjeldatud selged puudused seoses kohaldatavate kaitse- ja majandamiseeskirjadega, sealhulgas püügikoormuse reguleerimine püügipäevagraafiku alusel, ning põhjenduses 24 kirjeldatud asjaolu, et on olemas 18 erinevat eraõiguslikku litsentsilepingut, takistab kaitse- ja majandamismeetmete tõhusat rakendamist, mis on vastuolus ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 61 lõigetes 2–5, artikli 62 lõikes 1 ja artiklis 64 sätestatud kohustustega, milles käsitletakse varude optimaalset kasutamist nõuetekohaste kaitse- ja majandamismeetmetega.

| (44) | Vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklile 61, ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe artiklitele 5 ja 6, WCPFC konventsiooni artiklitele 5 ja 6, peavad rannikuäärsed riigid kindlaks määrama elusressursside lubatud kogupüügi oma majandusvööndis, tuginedes parimatele olemasolevatele teaduslikele tõenditele ja lähtudes ettevaatusprintsiibist; rannikuäärsed riigid peavad nõuetekohaste kaitse ja majandamismeetmete abil samuti tagama, et ülepüügiga ei kahjustataks elusressursse ja varusid nende majandusvööndis ja muudes nende jurisdiktsiooni all olevates vetes. FAO juhendis, eelkõige selle punkti 7 alapunktide 3, 4 ja 5 soovitatakse rakendada nende kohustuste täitmiseks head tava. |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklile 61, ÜRO kalavarude kaitse kokkuleppe artiklitele 5 ja 6, WCPFC konventsiooni artiklitele 5 ja 6, peavad rannikuäärsed riigid kindlaks määrama elusressursside lubatud kogupüügi oma majandusvööndis, tuginedes parimatele olemasolevatele teaduslikele tõenditele ja lähtudes ettevaatusprintsiibist; rannikuäärsed riigid peavad nõuetekohaste kaitse ja majandamismeetmete abil samuti tagama, et ülepüügiga ei kahjustataks elusressursse ja varusid nende majandusvööndis ja muudes nende jurisdiktsiooni all olevates vetes. FAO juhendis, eelkõige selle punkti 7 alapunktide 3, 4 ja 5 soovitatakse rakendada nende kohustuste täitmiseks head tava.

| (45) | Tuvalu möönis WCPFC teaduskomitee 9. istungjärgule esitatud aruandes, et seoses andmete kogumise, esitamise ja nõuetele vastavusega on lahendamata probleeme (13). Neid probleeme seostatakse kalandusametkonna raskustega andmete esitamise ja haldamise järelevalvel. |
| --- | --- |

(45)

Tuvalu möönis WCPFC teaduskomitee 9. istungjärgule esitatud aruandes, et seoses andmete kogumise, esitamise ja nõuetele vastavusega on lahendamata probleeme (13). Neid probleeme seostatakse kalandusametkonna raskustega andmete esitamise ja haldamise järelevalvel.

| (46) | WCPFC teaduskomitee aruannetes tõstatatakse regulaarselt andmelünkade küsimus. Näiteks käsitles WCPFC teaduskomitee 2011. aastal oma 7. istungjärgu aruande punktis 89 teatavaid vastuolusid suursilm-tuuni, vööttuuni ja kulduim-tuuni käsitlevates andmetes neid liike püüdvate seinnoodaga laevade püügipäevikutes. Võttes arvesse, et teaduslikel eesmärkidel on täpsed andmed seinnoodaga püütud saagi koostise kohta tähtsad, soovitas komitee arutada seda küsimust tehnilises ja vastavuskomitees (14). Punktis 37 rõhutati ebakindlust teadmistes seinnoodaga püütud saagi koostise kohta ja nõuti, et konventsiooniosalised riigid jätkaksid tööd seinnoodaga püütud saagi koostise hinnanguliste andmete täpsustamisel. WCPFC teaduskomitee tõstatas oma 8. istungjärgul uuesti küsimused andmelünkade ja ebakõlade kohta (15) seoses püügiga ja saagi koostisega, esitas märkusi prahtimislepingute raames kehtivate aruandekohustuste kohta ja andis majandamisalaseid soovitusi töö parandamiseks (16). Teaduskomitee käsitles ka andmete puudumist või puudulikkust mõne konventsiooniosalise puhul, kellest mõned tegutsevad Tuvalu riikliku jurisdiktsiooni all olevates vetes. |
| --- | --- |

(46)

WCPFC teaduskomitee aruannetes tõstatatakse regulaarselt andmelünkade küsimus. Näiteks käsitles WCPFC teaduskomitee 2011. aastal oma 7. istungjärgu aruande punktis 89 teatavaid vastuolusid suursilm-tuuni, vööttuuni ja kulduim-tuuni käsitlevates andmetes neid liike püüdvate seinnoodaga laevade püügipäevikutes. Võttes arvesse, et teaduslikel eesmärkidel on täpsed andmed seinnoodaga püütud saagi koostise kohta tähtsad, soovitas komitee arutada seda küsimust tehnilises ja vastavuskomitees (14). Punktis 37 rõhutati ebakindlust teadmistes seinnoodaga püütud saagi koostise kohta ja nõuti, et konventsiooniosalised riigid jätkaksid tööd seinnoodaga püütud saagi koostise hinnanguliste andmete täpsustamisel. WCPFC teaduskomitee tõstatas oma 8. istungjärgul uuesti küsimused andmelünkade ja ebakõlade kohta (15) seoses püügiga ja saagi koostisega, esitas märkusi prahtimislepingute raames kehtivate aruandekohustuste kohta ja andis majandamisalaseid soovitusi töö parandamiseks (16). Teaduskomitee käsitles ka andmete puudumist või puudulikkust mõne konventsiooniosalise puhul, kellest mõned tegutsevad Tuvalu riikliku jurisdiktsiooni all olevates vetes.

| (47) | WCPFC teaduskomitee nentis oma 7. istungjärgul, et kui tavapärane vööttuuni püük jätkub, siis püügimäärad tõenäoliselt vähenevad ja püüki tuleb vähendada, kuna varud on ülepüütud maksimaalse säästva saagikuse tasemeni. Seetõttu tuleks jälgida püügikoormuse suurenemist (17). Komisjoni kontrollkäigu ajal tuvastati, et tegelik laevastiku ja püügiõiguse poliitika puudub, mida tõendab vananenud ja mittetäielik tuunivarude majandamise kava. |
| --- | --- |

(47)

WCPFC teaduskomitee nentis oma 7. istungjärgul, et kui tavapärane vööttuuni püük jätkub, siis püügimäärad tõenäoliselt vähenevad ja püüki tuleb vähendada, kuna varud on ülepüütud maksimaalse säästva saagikuse tasemeni. Seetõttu tuleks jälgida püügikoormuse suurenemist (17). Komisjoni kontrollkäigu ajal tuvastati, et tegelik laevastiku ja püügiõiguse poliitika puudub, mida tõendab vananenud ja mittetäielik tuunivarude majandamise kava.

| (48) | Tuvalu ei rakenda oma arhipelaagivetes ühtegi WCPFC kaitse- ja majandamismeedet ning neile vastavaid meetmeid rakendab ta piiratud määral. Võttes arvesse tuunivarude pikki rändeid ja rändavat elulaadi ning tuunivarude ja kalapüügi tähtsust Tuvalu arhipelaagivetes, mis on geograafiliselt tähtis tuuni kudemiskoht, ohustab selline olukord tuunivarude kaitseks Vaikse ookeani piirkonnas tehtavaid jõupingutusi tervikuna. Seega ei taga Tuvalu kaitse- ja majandamismeetmete rakendamist kõigis oma jurisdiktsiooni all olevates vetes viisil, mis on vastavuses WCPFC nõuetega ja kohustusega tagada, et rannikuäärse riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes paiknevaid liike ei ohustataks ülepüügiga. |
| --- | --- |

(48)

Tuvalu ei rakenda oma arhipelaagivetes ühtegi WCPFC kaitse- ja majandamismeedet ning neile vastavaid meetmeid rakendab ta piiratud määral. Võttes arvesse tuunivarude pikki rändeid ja rändavat elulaadi ning tuunivarude ja kalapüügi tähtsust Tuvalu arhipelaagivetes, mis on geograafiliselt tähtis tuuni kudemiskoht, ohustab selline olukord tuunivarude kaitseks Vaikse ookeani piirkonnas tehtavaid jõupingutusi tervikuna. Seega ei taga Tuvalu kaitse- ja majandamismeetmete rakendamist kõigis oma jurisdiktsiooni all olevates vetes viisil, mis on vastavuses WCPFC nõuetega ja kohustusega tagada, et rannikuäärse riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes paiknevaid liike ei ohustataks ülepüügiga.

| (49) | Komisjon analüüsis ka kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Tuvalu võimaliku tegevuse või tegevusetusega, mis võib olla kahandanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide või rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon analüüsis ka kogu teavet, mida peeti oluliseks seoses Tuvalu võimaliku tegevuse või tegevusetusega, mis võib olla kahandanud kohaldatavate õigus- ja haldusnormide või rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tulemuslikkust.

| (50) | Sellega seoses tunnistas Tuvalu, et tuunivarude vananenud majandamiskavaga ei ole kehtestatud selgeid eesmärke püügilubade arvu ja lubatud kogupüügi piiramiseks. Seetõttu leiab komisjon, et kaitse- ja majandamismeetmete puudumine ei võimalda Tuvalul oma rahvusvahelisi kohustusi täita. Kuna tuun on piirialade pika rändega kalavaru, siis peavad kaitse ja majandamismeetmed tõhususe ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks olema järjepidevad ja kooskõlas kogu rändealal, mis on ka WCPFC konventsiooni üldine eesmärk. |
| --- | --- |

(50)

Sellega seoses tunnistas Tuvalu, et tuunivarude vananenud majandamiskavaga ei ole kehtestatud selgeid eesmärke püügilubade arvu ja lubatud kogupüügi piiramiseks. Seetõttu leiab komisjon, et kaitse- ja majandamismeetmete puudumine ei võimalda Tuvalul oma rahvusvahelisi kohustusi täita. Kuna tuun on piirialade pika rändega kalavaru, siis peavad kaitse ja majandamismeetmed tõhususe ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks olema järjepidevad ja kooskõlas kogu rändealal, mis on ka WCPFC konventsiooni üldine eesmärk.

| (51) | Käesolevas punktis selgitatud olukorda arvesse võttes ja kõikidele komisjoni kogutud faktidele ning riigi tehtud avaldustele tuginedes võib ETR-määruse artikli 31 lõigete 3 ja 6 alusel väita, et Tuvalu ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(51)

Käesolevas punktis selgitatud olukorda arvesse võttes ja kõikidele komisjoni kogutud faktidele ning riigi tehtud avaldustele tuginedes võib ETR-määruse artikli 31 lõigete 3 ja 6 alusel väita, et Tuvalu ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, määruste ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

3.4.   Arenguriikide eripiirangud

| (52) | Võttes arvesse, et Tuvalu on riikide järjestuses vähim arenenud riikide seas (vt põhjendus 31), analüüsis komisjon, kas kogutud teave võiks olla seotud Tuvalu kui arenguriigi eripiirangutega. |
| --- | --- |

(52)

Võttes arvesse, et Tuvalu on riikide järjestuses vähim arenenud riikide seas (vt põhjendus 31), analüüsis komisjon, kas kogutud teave võiks olla seotud Tuvalu kui arenguriigi eripiirangutega.

| (53) | Kuigi suutlikkuse eripiirangud võivad üldjoontes olemas olla, ei põhjenda Tuvalu arengutasemest tulenevad eripiirangud selliste kontrolli ja seire erisätete puudumist riiklikust õigusraamistikust, mis viitaksid rahvusvahelistele dokumentidele ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks, selle ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Lisaks ei saa kõnealuste piirangutega õigustada Tuvalu suutmatust kehtestada karistussüsteemi rahvusvaheliste majandamis- ja kaitsemeetmete rikkumiste käsitlemiseks. |
| --- | --- |

(53)

Kuigi suutlikkuse eripiirangud võivad üldjoontes olemas olla, ei põhjenda Tuvalu arengutasemest tulenevad eripiirangud selliste kontrolli ja seire erisätete puudumist riiklikust õigusraamistikust, mis viitaksid rahvusvahelistele dokumentidele ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks, selle ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Lisaks ei saa kõnealuste piirangutega õigustada Tuvalu suutmatust kehtestada karistussüsteemi rahvusvaheliste majandamis- ja kaitsemeetmete rikkumiste käsitlemiseks.

| (54) | Samuti näib, et seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi puudused tulenevad sellest, et ühelt poolt ei ole Tuvalu suuteline kontrollima püügitegevust oma majandusvööndis, kuid teiselt poolt lubab ta oma vetesse suurel hulgal välisriikide laevu. Vaatamata sellele, et kalandusest saadud tuludel on Tuvalu üldises sissetulekus märkimisväärne osa, näib, et kalamajandusele ettenähtud eelarve on tunduvalt väiksem. Seega võib järeldada, et kuigi Tuvalul võivad olla arengupiirangud, ei ole kõnealuse riigi kalavarude majandamiseks rakendatav poliitika kooskõlas selleks eraldatud ressurssidega ja riigi kalamajanduse prioriteetidega. |
| --- | --- |

(54)

Samuti näib, et seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi puudused tulenevad sellest, et ühelt poolt ei ole Tuvalu suuteline kontrollima püügitegevust oma majandusvööndis, kuid teiselt poolt lubab ta oma vetesse suurel hulgal välisriikide laevu. Vaatamata sellele, et kalandusest saadud tuludel on Tuvalu üldises sissetulekus märkimisväärne osa, näib, et kalamajandusele ettenähtud eelarve on tunduvalt väiksem. Seega võib järeldada, et kuigi Tuvalul võivad olla arengupiirangud, ei ole kõnealuse riigi kalavarude majandamiseks rakendatav poliitika kooskõlas selleks eraldatud ressurssidega ja riigi kalamajanduse prioriteetidega.

| (55) | Käesolevas punktis kirjeldatud olukorda arvesse võttes ja komisjoni kogutud kõikide faktide ning riigi esitatud avalduste põhjal võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 7 kohaselt väita, et Tuvalu arengutase võib piirata tema kalamajanduse arengut. Tuvalus tuvastatud puuduste laadi ja olukorra parandamiseks võetud meetmeid arvesse võttes ei õigusta kõnealuse riigi arengutase täies ulatuses ega põhjenda muul viisil Tuvalu kui lipu- või rannikuäärse riigi üldist kalandusalast tulemuslikkust ja tema ebapiisavat tegevust ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(55)

Käesolevas punktis kirjeldatud olukorda arvesse võttes ja komisjoni kogutud kõikide faktide ning riigi esitatud avalduste põhjal võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 7 kohaselt väita, et Tuvalu arengutase võib piirata tema kalamajanduse arengut. Tuvalus tuvastatud puuduste laadi ja olukorra parandamiseks võetud meetmeid arvesse võttes ei õigusta kõnealuse riigi arengutase täies ulatuses ega põhjenda muul viisil Tuvalu kui lipu- või rannikuäärse riigi üldist kalandusalast tulemuslikkust ja tema ebapiisavat tegevust ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

4.   JÄRELDUS KOOSTÖÖD MITTETEGEVAKS KOLMANDAKS RIIGIKS VÕIMALIKU LIIGITAMISE KOHTA

| (56) | Võttes arvesse järeldusi Tuvalu suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, turustus- või rannikuäärse riigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks kõnealust riiki kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teavitada tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina. |
| --- | --- |

(56)

Võttes arvesse järeldusi Tuvalu suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, turustus- või rannikuäärse riigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks kõnealust riiki kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teavitada tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

| (57) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 lõikega 1 peaks komisjon teavitama Tuvalut võimalusest, et ta liigitatakse koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks. Samuti peaks komisjon rakendama Tuvalu suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Asjakohase haldamise huvides tuleks määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul kõnealune riik saab teatele kirja teel vastata ja olukorda parandada. |
| --- | --- |

(57)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikli 32 lõikega 1 peaks komisjon teavitama Tuvalut võimalusest, et ta liigitatakse koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks. Samuti peaks komisjon rakendama Tuvalu suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Asjakohase haldamise huvides tuleks määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul kõnealune riik saab teatele kirja teel vastata ja olukorda parandada.

| (58) | Tuvalu teavitamine tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab koostööd mittetegevana käesoleva otsuse tähenduses, ei välista ega too automaatselt kaasa komisjoni või nõukogu mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide kindlaksmääramiseks ja nende nimekirja koostamiseks, |
| --- | --- |

(58)

Tuvalu teavitamine tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab koostööd mittetegevana käesoleva otsuse tähenduses, ei välista ega too automaatselt kaasa komisjoni või nõukogu mis tahes edasisi meetmeid koostööd mittetegevate riikide kindlaksmääramiseks ja nende nimekirja koostamiseks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Tuvalut teavitatakse tema võimalikust liigitamisest riigiks, keda komisjon käsitab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

Brüssel, 12. detsember 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Nauru leping (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  Vastutustundliku kalapüügi juhend, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, 1995 (Code of Conduct for responsible fisheries, Food and Agriculture Organization of the United Nations, 1995).

4

(5)  Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ennetamise, ärahoidmise ja lõpetamise rahvusvaheline tegevuskava, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, 2001 (International Plan of Action to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing, Food and Agriculture Organization of the United Nations, 2001).

5

(6)  Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioon (Convention on the Conservation and Management of Highly Migratory Fish Stocks in the Western and Central Pacific Ocean), Honolulu, 5. september 2000 (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

6

(7)  Teave saadud aadressilt http://hdr.undp.org/en/statistics

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

8

(9)  Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee nimekiri ametliku arenguabi saajatest (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

9

(10)  WCPFC teaduskomitee üheksas korraline istungjärk, WCPFC-SC9-AR/CCM-25.

10

(11)  http://www.wcpfc.int/system/files/CMM%202010-07%20%5BSharks%5D.pdf

11

(12)  Nauru lepingu osaliste kolmas kokkulepe, 2008.

12

(13)  WCPFC teaduskomitee üheksas korraline istungjärk, WCPFC-SC9-AR/CCM-25.

13

(14)  WCPFC teaduskomitee kokkuvõttev aruanne, seitsmes korraline istungjärk, Pohnpei, Mikroneesia Liiduriigid, 9–17. august 2011 (http://www.wcpfc.int/node/2896).

14

(15)  WCPFC teaduskomitee kokkuvõttev aruanne, kaheksas korraline istungjärk, 7.–15. august 2012 (http://www.wcpfc.int/node/4587), punkt 3.1.

15

(16)  WCPFC teaduskomitee kokkuvõttev aruanne, kaheksas korraline istungjärk, punktid 69–71.

16

(17)  WCPFC teaduskomitee kokkuvõttev aruanne, seitsmes korraline istungjärk, punktid 35 ja 36.

17

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/30

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2014/C 447/12)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (1), artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 8.12.2014 |
| --- | --- |
| Kestus | 8.12.2014–31.12.2014 |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Kalavaru või kalavarude rühm | COD/03AS. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | Kattegat |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 79/TQ43 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

8.12.2014

Kestus

8.12.2014–31.12.2014

Liikmesriik

Rootsi

Kalavaru või kalavarude rühm

COD/03AS.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

Kattegat

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

79/TQ43

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/30

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2014/C 447/13)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (1), artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 21.11.2014 |
| --- | --- |
| Kestus | 21.11.2014–31.12.2014 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru või kalavarude rühm | GHL/N3LMNO |
| Liik | Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Piirkond | NAFO 3 LMNO |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 77/TQ43 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

21.11.2014

Kestus

21.11.2014–31.12.2014

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru või kalavarude rühm

GHL/N3LMNO

Liik

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

Piirkond

NAFO 3 LMNO

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

77/TQ43

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/31

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2014/C 447/14)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 3.12.2014 |
| --- | --- |
| Kestus | 3.12.2014–31.12.2014 |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Kalavaru või kalavarude rühm | COD/03AN. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | Skagerrak |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 78/TQ43 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

3.12.2014

Kestus

3.12.2014–31.12.2014

Liikmesriik

Rootsi

Kalavaru või kalavarude rühm

COD/03AN.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

Skagerrak

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

78/TQ43

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 13.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 447/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 447/32

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu (1)

(2014/C 447/15)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade loetelu avaldamise aluseks on teave, mille liikmesriigid on edastanud komisjonile vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 34.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on kättesaadav ka kord kuus ajakohastatav versioon siseasjade peadirektoraadi veebisaidil.

BELGIA

Teave, mis asendab väljaandes ELT C 247 (13.10.2006) avaldatud teabe

Belgia õigusaktides nähakse ette, et tõendada tuleb piisavate elatusvahendite olemasolu.

Haldustavad on järgmised:

| a) | Eraisiku juures peatuv välismaalane
  Elatusvahendite olemasolu tõendusena võib esitada ülalpidamiskohustuse kinnituse, mille on allkirjastanud välismaalast Belgias majutav isik ning kinnitanud tema elukohajärgne kohalik haldusasutus.
  Ülalpidamiskohustus hõlmab välismaalase ülalpidamis-, meditsiini-, majutus- ja kodumaale tagasitoimetamise kulusid, kui ta ise ei suuda nende eest tasuda; selle eesmärk on vältida olukordi, kus need kulud peavad kandma riigiasutused. Kohustuse allkirjastanud isik peab olema maksejõuline, ning kui tegemist on välismaalasega, peab tal olema elamis- või elama asumise luba.
  Vajaduse korral võidakse välismaalaselt nõuda isiklike ressursside olemasolu tõendamist.
  Kui välismaalasel puudub igasugune finantskrediit, peab tema käsutuses olema ligikaudu 45 eurot kavatsetava viibimise iga päeva kohta. |
| --- | --- |

a)

Eraisiku juures peatuv välismaalane

Elatusvahendite olemasolu tõendusena võib esitada ülalpidamiskohustuse kinnituse, mille on allkirjastanud välismaalast Belgias majutav isik ning kinnitanud tema elukohajärgne kohalik haldusasutus.

Ülalpidamiskohustus hõlmab välismaalase ülalpidamis-, meditsiini-, majutus- ja kodumaale tagasitoimetamise kulusid, kui ta ise ei suuda nende eest tasuda; selle eesmärk on vältida olukordi, kus need kulud peavad kandma riigiasutused. Kohustuse allkirjastanud isik peab olema maksejõuline, ning kui tegemist on välismaalasega, peab tal olema elamis- või elama asumise luba.

Vajaduse korral võidakse välismaalaselt nõuda isiklike ressursside olemasolu tõendamist.

Kui välismaalasel puudub igasugune finantskrediit, peab tema käsutuses olema ligikaudu 45 eurot kavatsetava viibimise iga päeva kohta.

| b) | Hotellis peatuv välismaalane
  Kui välismaalane ei suuda tõendada mis tahes krediidi olemasolu, peab tema käsutuses olema ligikaudu 95 eurot kavatsetava viibimise iga päeva kohta.
  Peale selle peab asjaomane isik enamikul juhtudel esitama ka sõidupileti (lennukipileti), mis võimaldab tal oma päritolu- või elukohariiki tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

b)

Hotellis peatuv välismaalane

Kui välismaalane ei suuda tõendada mis tahes krediidi olemasolu, peab tema käsutuses olema ligikaudu 95 eurot kavatsetava viibimise iga päeva kohta.

Peale selle peab asjaomane isik enamikul juhtudel esitama ka sõidupileti (lennukipileti), mis võimaldab tal oma päritolu- või elukohariiki tagasi pöörduda.

Varem avaldatud summade ja nende ajakohastuste loend

| | ELT C 247, 13.10.2006, lk 19. |
| --- | --- |

ELT C 247, 13.10.2006, lk 19.

| | ELT C 153, 6.7.2007, lk 22. |
| --- | --- |

ELT C 153, 6.7.2007, lk 22.

| | ELT C 182, 4.8.2007, lk 18. |
| --- | --- |

ELT C 182, 4.8.2007, lk 18.

| | ELT C 57, 1.3.2008, lk 38. |
| --- | --- |

ELT C 57, 1.3.2008, lk 38.

| | ELT C 134, 31.5.2008, lk 19. |
| --- | --- |

ELT C 134, 31.5.2008, lk 19.

| | ELT C 37, 14.2.2009, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 37, 14.2.2009, lk 8.

| | ELT C 35, 12.2.2010, lk 7. |
| --- | --- |

ELT C 35, 12.2.2010, lk 7.

| | ELT C 304, 10.11.2010, lk 5. |
| --- | --- |

ELT C 304, 10.11.2010, lk 5.

| | ELT C 24, 26.1.2011, lk 6. |
| --- | --- |

ELT C 24, 26.1.2011, lk 6.

| | ELT C 157, 27.5.2011, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 157, 27.5.2011, lk 8.

| | ELT C 203, 9.7.2011, lk 16. |
| --- | --- |

ELT C 203, 9.7.2011, lk 16.

| | ELT C 11, 13.1.2012, lk 13. |
| --- | --- |

ELT C 11, 13.1.2012, lk 13.

| | ELT C 72, 10.3.2012, lk 44. |
| --- | --- |

ELT C 72, 10.3.2012, lk 44.

| | ELT C 199, 7.7.2012, lk 8. |
| --- | --- |

ELT C 199, 7.7.2012, lk 8.

| | ELT C 298, 4.10.2012, lk 3. |
| --- | --- |

ELT C 298, 4.10.2012, lk 3.

| | ELT C 56, 26.2.2013, lk 13. |
| --- | --- |

ELT C 56, 26.2.2013, lk 13.

| | ELT C 98, 5.4.2013, lk 3. |
| --- | --- |

ELT C 98, 5.4.2013, lk 3.

| | ELT C 269, 18.9.2013, lk 2. |
| --- | --- |

ELT C 269, 18.9.2013, lk 2.

| | ELT C 57, 28.2.2014, lk 1. |
| --- | --- |

ELT C 57, 28.2.2014, lk 1.

| | ELT C 152, 20.5.2014, lk 25. |
| --- | --- |

ELT C 152, 20.5.2014, lk 25.

| | ELT C 224, 15.7.2014, lk 31. |
| --- | --- |

ELT C 224, 15.7.2014, lk 31.

| | ELT C 434, 4.12.2014, lk 3. |
| --- | --- |

ELT C 434, 4.12.2014, lk 3.

---

(1)  Vt varem avaldatud summade ja nende ajakohastuste loendit käesoleva dokumendi lõpus.

---