# Europeiska unionens C 2/2015

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 2 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången7 januari 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 2

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången7 januari 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 002/01 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,05 % den 1 januari 2015 – Eurons växelkurs | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2015/C 002/01

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,05 % den 1 januari 2015 – Eurons växelkurs

1

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 002/02 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 2 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 002/03 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 3 |
| 2015/C 002/04 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 7 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2015/C 002/02

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

2

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2015/C 002/03

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

3

2015/C 002/04

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 7.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/1

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

0,05 % den 1 januari 2015

Eurons växelkurs (2)

6 januari 2015

(2015/C 2/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1914 |
| JPY | japansk yen | 141,69 |
| DKK | dansk krona | 7,4414 |
| GBP | pund sterling | 0,78420 |
| SEK | svensk krona | 9,4208 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2014 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,1795 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,695 |
| HUF | ungersk forint | 319,32 |
| PLN | polsk zloty | 4,3075 |
| RON | rumänsk leu | 4,4990 |
| TRY | turkisk lira | 2,7732 |
| AUD | australisk dollar | 1,4640 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4014 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,2376 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5378 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5905 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 311,72 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,9771 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,4022 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6740 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 093,06 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2550 |
| PHP | filippinsk peso | 53,624 |
| RUB | rysk rubel | 74,9100 |
| THB | thailändsk baht | 39,221 |
| BRL | brasiliansk real | 3,2159 |
| MXN | mexikansk peso | 17,7781 |
| INR | indisk rupie | 75,7400 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1914

JPY

japansk yen

141,69

DKK

dansk krona

7,4414

GBP

pund sterling

0,78420

SEK

svensk krona

9,4208

CHF

schweizisk franc

1,2014

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,1795

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,695

HUF

ungersk forint

319,32

PLN

polsk zloty

4,3075

RON

rumänsk leu

4,4990

TRY

turkisk lira

2,7732

AUD

australisk dollar

1,4640

CAD

kanadensisk dollar

1,4014

HKD

Hongkongdollar

9,2376

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5378

SGD

singaporiansk dollar

1,5905

KRW

sydkoreansk won

1 311,72

ZAR

sydafrikansk rand

13,9771

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,4022

HRK

kroatisk kuna

7,6740

IDR

indonesisk rupiah

15 093,06

MYR

malaysisk ringgit

4,2550

PHP

filippinsk peso

53,624

RUB

rysk rubel

74,9100

THB

thailändsk baht

39,221

BRL

brasiliansk real

3,2159

MXN

mexikansk peso

17,7781

INR

indisk rupie

75,7400

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 7.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/2

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 2/02)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 22 december 2014 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Ingram Micro Inc. (Ingram Micro, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, förvärvar fullständig kontroll över hela företaget ANOV Expansion SAS (Frankrike) och dess dotterbolag, med undantag för dess spanska dotterbolag (Anovo) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 22 december 2014 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Ingram Micro Inc. (Ingram Micro, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, förvärvar fullständig kontroll över hela företaget ANOV Expansion SAS (Frankrike) och dess dotterbolag, med undantag för dess spanska dotterbolag (Anovo) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Ingram Micro: distributions- och logistiktjänster för it- och andra elektroniska produkter.
  —   Anovo: logistiktjänster för mobilitetsprodukter, konsumentelektronik och andra elektroniska produkter. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Ingram Micro: distributions- och logistiktjänster för it- och andra elektroniska produkter.

—   Anovo: logistiktjänster för mobilitetsprodukter, konsumentelektronik och andra elektroniska produkter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan, med angivande av referens M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan, med angivande av referens M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 7.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/3

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2015/C 2/03)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”CAPÃO DE FREAMUNDE”

EG-nr: PT-PGI-0005-0846-10.1.2011

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Capão de Freamunde”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Portugal

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter).

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

”Capão de Freamunde” är den produkt som erhålls från alla varianter av långsamväxande sorter av atlantisk Gallus domesticus. Kapunerna, som kastreras före könsmognaden, är uteslutande avsedda för produktion av kvalitetskött. De föds från mycket ung ålder upp i det geografiska område som beskrivs nedan och utfodras såsom beskrivs i specifikationen.

Gallus domesticus

De enda sorter som får användas är Redbro med befjädrad hals och Redbro Cou Nu, eller de typiskt portugisiska varianter som förekommer i norra Portugal: Pedrês Portuguesa, Preta Lusitânica och Amarela.

”Capão de Freamunde” säljs i följande former:

| a) | Levande, 10–11 månader gamla, korrekt identifierade. |
| --- | --- |

a)

Levande, 10–11 månader gamla, korrekt identifierade.

| b) | I form av slaktkroppar av fåglar som slaktats vid 10–11 månaders ålder, korrekt förpackade och märkta, plockade och utan ben och huvud men förpackade med lever och muskelmage (”inkråm”). |
| --- | --- |

b)

I form av slaktkroppar av fåglar som slaktats vid 10–11 månaders ålder, korrekt förpackade och märkta, plockade och utan ben och huvud men förpackade med lever och muskelmage (”inkråm”).

| c) | I form av frysta slaktkroppar av fåglar som slaktats vid 10–11 månaders ålder. |
| --- | --- |

c)

I form av frysta slaktkroppar av fåglar som slaktats vid 10–11 månaders ålder.

Den produktionsmetod som används i det geografiska området ger ”Capão de Freamunde” följande egenskaper:

i)   Fysiska egenskaper

Fysiska egenskaper

Levande: fjäderfärg: röd till klarröd; kam: ingen; slör: ingen; bröstets form: bred, med riklig muskelvävnad; fötternas färg: gul; hudfärg: gul; tars: fjällig, bred och gul; lår: välutvecklade och muskulösa; vikt: 5–7 kg.

Slaktkroppar: färg: gulaktig; utseende: slätt; hud: tunn, slät, hydratiserad med inte särskilt framträdande porer; vikt: 3–4,5 kg.

ii)   Sensoriska egenskaper

Sensoriska egenskaper

Den råa slaktkroppen av ”Capão de Freamunde” har jämn gulaktig hudfärg, rödaktig muskelvävnad och inre fettpartier som är något mjuka. Köttet har en svag arom av rått kött (burfågel) med knappt någon doft av blod (en leverliknande eller metallisk doft) eller härskenhet. Stekt kött från ”Capão de Freamunde” är tämligen mört och något degigt (svampigt) med en betydande inledande saftighet som utvecklas så länge köttet tuggas. Köttet fastnar något i tänderna. Aromen har inslag av rostat bröd och tillagat skinn och saknar härskenhet. Smaken är tämligen intensiv med mycket liten härskenhet eller blodsmak (en leverliknande eller metallisk smak) eller smak av rått kött (burfågel).

iii)   Kemiska egenskaper (lipidprofil)

Kemiska egenskaper (lipidprofil)

”Capão de Freamunde” har en andel enkelomättade fettsyror på 42–45,50 % och en oljesyrehalt på 35,5–40 %.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

De växtarter som används som foder för ”Capão de Freamunde” och utgör grunden i utfodringen är inhemska i området. Det rör sig om majs, Zea mays L, både hel och mald, som står för den största andelen spannmål i fodret och inte får understiga 60 % av det totala fodret, samt gräs och storbladiga ogräs av sorterna Holcus mollis, Lolium multiflorum och Plantago lanceolata L.

Zea mays

Holcus mollis

Lolium multiflorum

Plantago lanceolata

Det foder som ges till dess att djuren når två månaders ålder och/eller en levande vikt på 1 kg utgörs huvudsakligen av foderkakor bestående av majsmjöl, finskuren fodermärgskål och ris och/eller majskorn, vanligen den gula sorten.

När djuren är fem veckor gamla har de dagtid ständig tillgång till vegetationstäckta öppna områden och får vistas utomhus hela dagen. De vegetationstäckta öppna områdena ska ha ett vegetationstäcke på minst 2 m2/kyckling eller 4 m2/kapun och medelhög till hög gräsdensitet (6–15 cm högt gräs). Gräset ska vara jämnt fördelat, och högst 30 % av den totala ytan får ha lägre densitet än den genomsnittliga.

2

2

Efter kastreringen vid 3–4 månaders ålder och till dess att det levande djuret slaktas eller säljs ska det foder som står till fritt förfogande innehålla minst 80 % gul eller vit majs, mald eller hel, och återstoden får bestå av överblivet bakmjöl, fodermärgskål, vilda växter och spannmålsutsäde.

Om handelsfoder används, som komplement och endast om det råder tillfällig brist på naturfoder, ska det bestå av minst 80 % spannmål. Handelsfodret får under inga omständigheter utgöra mer än 20 % av djurens foder under hela livscykeln.

Utfodring med handelsfoder ska upphöra fem dagar före slakten.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

”Capão de Freamunde” föds från mycket ung ålder upp endast på anläggningar som ligger inom det avgränsade geografiska området, där traditionen i fråga om kapunuppfödning och sakkunskapen om kastreringen av djuren säkrar äktheten. De kycklingar som förs till anläggningarna behöver inte komma från det avgränsade geografiska området.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Frysning sker bara på beställning och om produkten är avsedd för export.

3.7   Särskilda regler för märkning

Särskilda regler för märkning

Märkningen ska innehålla orden ”Capão de Freamunde IGP” och produktens logotyp enligt nedan.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

”Capão de Freamunde” föds upp på anläggningar som ligger i det geografiska området, som innefattar följande kommuner och kommundelar: kommunen Paços de Ferreira: samtliga kommundelar; kommunen Lousada: kommundelarna Boim, Casais, Covas, Cristelos, Figueiras, Lodares, Lustosa, Nespereira, Nevogilde, Nogueira, Meinedo, St. Estêvão, Silvares, Sousela, Ordem och Pias; Kommunen Paredes: kommundelarna Beire, Duas Igrejas, Vilela, Lordelo, Sobrosa, Cristelo och Louredo.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Det geografiska produktionsområdet innefattar bevattnade områden och källområden för floder som bildar gränsen för kommunen Paços de Ferreira och gör den till ett sekundärt avrinningsområde. De flyter mot det inre av landet för att rinna ut i floden Ferreira. Inom det avgränsade geografiska området innefattar avrinningsområdet, vid sidan av själva floden, bifloderna Carvalhosa, Eiriz och Taio. Det rör sig om ett bevattnat terassområde som ligger på 150–600 meters höjd, där den genomsnittliga månatliga lufttemperaturen i produktionsområdet är omkring 15 °C och ytterligheterna varierar avsevärt mellan 12 °C och 18 °C.

Det milda klimatet är idealiskt för att ”Capão de Freamunde” ska utvecklas på bästa sätt eftersom det främjar förekomsten av en rad olika sorters gräs och bredbladiga ogräs (spontan vegetation – Holcus mollis, Lolium multiflorum och Plantago lanceolata L.), som är lämpligast som foder för kycklingar och kapuner.

Holcus mollis, Lolium multiflorum

Plantago lanceolata

I de sekelgamla traditionella jordbruksmetoder som används av uppfödarna ingår att dagtid ge ständig tillgång till öppna områden som täcks av vild vegetation och att hålla kapunerna åtskilda från andra fåglar efter kastreringen. Ett särskilt inslag i kapunuppfödning är också att varje anläggning har fåglar av samma ursprung, art, rasvariant och ålder. Härigenom garanteras samtliga djur ett balanserat liv och ges efter fem veckors ålder ständig tillgång dagtid till naturlig gräsmark i naturlig utomhusmiljö, med låg djurtäthet och utan stress. När djuren är fem veckor gamla har de dagtid ständig tillgång till vegetationstäckta öppna områden och får vistas utomhus hela dagen.

Det avgränsade geografiska området är en del av Portugal, där majs har odlats i århundraden. Detta sädesslag utgör därför merparten av det foder som ges till kapunerna och står för minst 60 % av deras totala foder.

Den lokala produktionsmetoden har utvecklats genom generationer och används fortfarande, vilket vittnar om att det finns mänsklig know-how med anknytning till områdets särskilda egenskaper. Enligt de historiska referenserna daterar sig traditionen att föda upp kapuner i Freamunde ända till romartiden. Denna verksamhet var så ekonomiskt betydande att tionden kunde betalas i kapuner redan på 1100-talet. Under medeltiden (400–1400-talet) betalades skatt till feodalherrar och präster i kapuner eftersom de värderade fåglarna högt.

Feira dos Capões (kapunmässan) hålls den 13 december varje år och inrättades officiellt 1719 genom en föreskrift av kung Johan V av den 3 oktober samma år.

En del forskare påpekar att det rör sig om en medeltida sedvänja, eftersom det redan i dokument från 1400-talet talas om traditionen att kastrera fåglar och sälja dem i kommundelen ”Salvador de Friamunde”.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Specifika uppgifter om produkten

”Capão de Freamunde” produceras uteslutande av långsamväxande sorter och rasvarianter, som kastreras omsorgsfullt och hålls utomhus. Utfodringen baseras i hög grad på naturlig gräsmark och kompletteras med spannmål, främst majs. Kapunernas hela livscykel läggs upp så att de ska nå full mognad strax före jul.

Slaktkropparna kan tydligt skiljas från slaktkroppar av andra fåglar som föds upp på vanligt sätt genom den högre vikten, den intensivare färgen, det breda bröstet med riklig muskelvävnad och den tunna, släta, hydratiserade huden. Slaktkroppar av ”Capão de Freamunde” kan också tydligt skiljas från vanliga fåglar efter tillagning, eftersom de har tämligen mör textur, är något degiga, mycket saftiga och saknar främmande lukter.

En annan utmärkande egenskap är den tämligen balanserade lipidprofilen, som är en följd av att andelen enkelomättade fettsyror är betydligt högre än i annat fjäderfäkött, samt den lägre andelen mättade fetter.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Sambandet mellan produkten och det geografiska området är av geologisk, klimatisk och mänsklig art. Det milda klimatet är idealiskt för att ”Capão de Freamunde” ska utvecklas på bästa sätt eftersom det främjar både förekomsten av en rad olika sorters gräs och bredbladiga ogräs (spontan vegetation), som är lämpligast som foder för kapunerna, och även produktionen av majs och andra växter som används genom kapunernas hela livscykel. Det gör det också möjligt för djuren att tillbringa merparten av livet utomhus i en miljö utan stress, med tillräckligt utrymme för en långsam tillväxt.

Denna sekelgamla, traditionella jordbruksmetod som används vid kapunuppfödningen gör att man får feta djur, med fast men ändå mört kött som är mer välsmakande och saftigt än kött från andra fåglar.

Djurens naturliga föda gör, tillsammans med utrymmet där de föds upp, att köttet får en balanserad lipidsammansättning. Andelen omättade fettsyror är dock betydligt högre än i annat fjäderfäkött, liksom fettsyrehalten.

Kapun är en typisk maträtt i den tätbefolkade och utvecklade kommundelen Freamunde, som ligger i kommunen Paços de Ferreira i distriktet Porto. Bruket att kastrera unga tuppar för att de ska bli fetare och mer lätthanterliga har länge förekommit i kommundelen och det omgivande området. Det är väl känt att bruket att kastrera fåglar och sälja dem är mycket gammalt och sedan medeltiden varit vanligt förekommande i kommundelen ”Salvadori de Friamunde”.

Kapunmässan i Freamunde är än i dag välkänd och lockar många turister. Denna mässa, som hölls redan på 1400-talet, hålls på samma dag som den katolska högtiden för den heliga Lucia, de blindas skyddshelgon.

”Capão de Freamunde” konsumeras traditionellt under vintermånaderna (november–januari) och är kännetecknande för kostvanorna i produktionsområdet. Konsumtionen är störst under julen. ”Capão de Freamunde” ges också bort som julgåva, vilket vittnar om produktens viktiga symbolvärde för områdets invånare.

De särpräglade inslagen i uppfödningen av ”Capão de Freamunde” har lett till att det utvecklats särskilda maträtter som redan fått traditionell prägel i området och blivit viktiga basrätter för lokala restauranger. Anseendet för kapunen har därmed fått allt större spridning. Receptet på stekt ”Capão de Freamunde” fylld med kapuninkråm och små bitar av salpicão (inlagd korv) och skinka har redan fått traditionell status och ryktbarhet och är givetvis ett recept som framhäver kapunens smak. Det marknadsförs varje år vid en matlagningstävling den 12 december i Freamunde, där flera restauranger i kommunen Paços de Ferreira deltar.

salpicão

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

3

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_capao.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

---

| 7.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 2/7

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2015/C 2/04)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”GLÜCKSTÄDTER MATJES”

EG-nr: DE-PGI-0005-01112 – 17.5.2013

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Glückstädter Matjes”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i 1 är tillämplig

Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i 1 är tillämplig

”Glückstädter Matjes” tillverkas hantverksmässigt med traditionella metoder främst som filéer, men även ofiléad, från sill (Clupea harengus) som saltats milt och som fått mogna in till benen med hjälp av kroppsegna enzymer. Filéerna är fettglansigt ljusgråbruna – översidan av filén är silverfärgad på grund av skinnet, undersidan av filén är rödfärgad vid benen till följd av mognaden. Beroende på storleken och vikten på den använda sillen väger filéerna mellan 30 och 50 g och är mellan 14 och 17 cm långa. Filéer av ”Glückstädter Matjes” äts vanligen kalla, är mjuka och möra, har en atypisk, för matjessill karaktäristisk och aromatisk smak av kall, frisk och ej rå fisk med en mild ton av salt. ”Glückstädter Matjes” erbjuds konsumenter, restaurangbranschen och handeln i form av filéer som färska kylvaror. Fiskhandlare och krögare köper även in ofiléad ”Glückstädter Matjes” för att bereda den själva.

Clupea harengus

3.3.   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

Råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Glückstädter Matjes” tillverkas uteslutande av sill (Clupea harengus). Gängse praxis är att sillråvaran för tillverkning av matjessill fångas i centrala och norra Nordsjön. Denna djupfryses som den är direkt efter fångst.

Clupea harengus

Man väljer ut fångster där de ingående fiskarna på grund av sin naturliga livsårscykel under perioden från slutet av maj till början av juli redan har en fetthalt som räcker för tillverkning av matjessill och som ännu inte uppvisar några yttre tecken på att innehålla mjölke eller rom.

3.4.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Slakten och mognaden såväl som den efterföljande vidare bearbetningen till matjessillfiléer sker uteslutande i det geografiska området.

3.6.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

—

3.7.   Särskilda regler för märkning

Särskilda regler för märkning

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Området som utgörs av staden Glückstadt i Schleswig-Holstein.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

5.1.   Specifika uppgifter om det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Glückstadt är en hamnstad belägen vid nedre Elbe i Schleswig-Holstein.

”Glückstädter Matjes” är en produkt med lång tillverkningstradition. Den speciella tillverkningsprocessen som bygger på handarbete (mognad endast med salt och interna enzymer från benen, frigörande av filéerna från skinnet genom handarbete och avlägsnande av benen från såväl som finputsning av filéerna genom handarbete) har sitt ursprung i bibehållna traditioner i detta avseende för matjessilltillverkning i Glückstadt och utgör förutsättningen för ”Glückstädter Matjes” produktegenskaper.

Traditionen inleddes 1893 i och med grundandet av ”Glückstädter Heringsfischerei” (Glückstadts sillfiskeri) och dess första sillgarnsbåt ”Tümmler”, som den 15 juli 1894 efter åtta veckors fisketur, med 150 tunnor (”Kantje”, silltunnor för saltning av sill), för första gången anlände med matjessill till Glückstadt (Detjens, Willy: ”Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis”, i 64:e årsrapporten för ”Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt” (alumnföreningen för Glückstadts gymnasium) från 1887, Glückstadt 1957, s. 4, rad 52 ff.). Ett ytterligare belägg för denna tradition utgörs av överlämningen av en kagge ”Glückstädter Matjes” till den dåvarande förbundspresidenten Theodor Heuss med anledning av den då, av det tyska sillfiskeriet, anordnade ”Matjestags” (matjessilldagen) den 21.6.1957 (Kaufholz, Heinz: ”Ein Fässchen ’Glückstädter Matjes’ für Heuss” (En kagge ”Glückstädter Matjes” för Heuss), i Glückstädter Monatsspiegel, utgåva juni 2008, s. 15).

Glückstädter Monatsspiegel

Den särskilda kvaliteten på matjessillen som tillverkas i Glückstadt kännetecknas av bibehållandet av det särskilda traditionella handarbetet i Glückstadt och frånvaron av maskinell bearbetning såväl som frånvaron av hjälpmedel för mognad, färgning, smakbildning eller konservering.

5.2.   Specifika uppgifter om produkten

Specifika uppgifter om produkten

”Glückstädter Matjes” tillverkas genom rent handarbete uteslutande av ingredienserna sill och salt efter borttagande av de för den enzymatiska mognaden icke nödvändiga inälvorna och utan ytterligare hjälpmedel för mognaden. Sillen djupfryses ej urtagen och färsk (under den årliga fiskesäsongens få veckor) och står därmed till förfogande i Glückstadt alla månader fram till nästa fiskesäsong redo att alltid kunna bearbetas till färska matjessillfiléer. Efter upptiningen tas inälvorna bort genom gälning (urtagande genom fiskens gälöppningar), eller genom att huvudet skärs av, så att de enzymhaltiga bukdelarna kring tarmen och pylorusbihanget kvarlämnas. Sillen mognar endast med tillsats av salt i tunnor och blir genom interna enzymer och ben till matjessill. Vid tillverkningen av matjesfiléerna avlägsnas benen genom rent handarbete. I synnerhet jämfört med matjessillprodukter och likartade produkter som tillverkas industriellt skiljer sig ”Glückstädter Matjes” åt i smak och konsistens. Den har en utpräglad aromatisk matjessillsmak med en tydligt mild sälta. Samtidigt är den vid förtäring mjuk och mör, utan att vara geggig. Undersidan av filén är rödfärgad vid benen till följd av mognaden. ”Glückstädter Matjes” äts för det mesta på småfranska, grovt rågbröd samt som en rätt i sig tillsammans med olika tillbehör och såser.

”Glückstädter Matjes” är åtminstone känd i Nordtyskland och har där ett särskilt anseende som grundar sig på dess härkomst och den bearbetning som fortfarande görs i Glückstadt. Det särskilda anseendet grundar sig sålunda på den flera decennier långa traditionen av matjessilltillverkning inom det geografiska området. Genom den i juni återkommande ”Glückstädter Matjeswochen” (Glückstadts matjesvecka) (Kaufholz, Heinz i det ovan citerade verket och ”Heringsfang, harte Knochenarbeit” (Sillfiske, hårt slitgöra), i Glückstädter Monatsspiegel, utgåva juni 2005, s. 7) – en fyradagars folkfestival kring matjessill – som startades 1968 av den dåvarande borgmästaren i Glückstadt dr Manfred Bruhn uppnådde ”Glückstädter Matjes” sin stora berömmelse, som ständigt sprids vidare. Invigningsfirandet för ”Glückstädter Matjeswochen” drar besökare från Schleswig-Holstein, Hamburg och Niedersachsen, men även matjessillälskare från andra delar av Tyskland. Som ett resultat av recepttävlingar under ”Glückstädter Matjeswochen” har en mångfald av maträtter och recept för vidare bearbetning och tillredning av ”Glückstädter Matjes” uppstått.

Glückstädter Monatsspiegel

”Glückstädter Matjes” erbjuds huvudsakligen i mataffärer i Schleswig-Holstein, Hamburg och Niedersachsen som en specialitet. Den levereras alltmer via postorder som en specialitet under hela året till krögare och privata hushåll. Såväl ”Glückstädter Matjes” vida berömmelse som höga anseende styrktes 2008 genom en representativ konsumentundersökning (dr Adriano Profeta, ”Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung ’Glückstädter Matjes’ gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A.” (Expertutlåtande om värdet av att skydda beteckningen ”Glückstädter Matjes” enligt förordning (EG) nr 510/06 som SGB, Freising 2008). Staden Glückstadts respektive ”Glückstädter Matjes” berömmelse är starkt sammankopplad.

5.3.   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Smaken, konsistensen och utseendet hos filéerna av ”Glückstädter Matjes” vilar på de traditionella tillverkningssteg som fortfarande används i Glückstadt. Det höga anseendet beror också på frånvaron i matjessilltillverkningen i Glückstadt av de förenklade bearbetnings- och mognadsprocesser som följer av industriella tillverkningsformer och på att ett större inslag av rent handarbete ingår i tillverkningen av ”Glückstädter Matjes”. Dessutom har medvetenheten om särdragen hos denna traditionella produkt spridits genom decennier av åtgärder från staden Glückstadt och dess matjessillproducerande företag. ”Glückstädter Matjes” är fast förankrad i Glückstadts kulturliv och uppskattas högt som livsmedel. På så sätt har denna produkt blivit en fast traditionell del av den regionala matkulturen och anses vara en specialitet både inom och utanför den egna regionen.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

3

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40833

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

---